# data[].attributes.body
Thyra er 99 år og har altid været hjemmegående husmor. Thyra bor på plejecenter i Vollsmose.

Netværk: Thyra førstefødte datter Tut døde af en kræftsvulst i ryggen, da hun var 5 år. Senere fik Thyra to døtre, Anna og Annette. Hendes mand Harald fik Alzheimer og døde i 2010.

Værdier/livsførelse: Thyra har en positiv livsindstilling, og hun mener, at det er grunden til, at hun er blevet så gammel.

Interesser før og nu: Thyra er tidligere elitegymnast og delingsfører. Hun kørte motorcykel med sin mand. Desuden har hun netop prøvet sit første faldskærmsudspring.

Sygdom/funktionsnedsættelse: Thyra er gangbesværet. Hun bruger rollator. Hun er lettere hukommelsessvækket,

# data[].attributes.body
Funktionsevne niveau 2

Borgeren er aktiv men har behov for moderat hjælp.

Borgeren er den aktive part og kan under forudsætning af moderat person assistance udføre aktiviteten.

# data[].attributes.body
•Knogleskørhed (osteoporose)

•Er når knoglerne afkalkes så meget at de bliver ”skøre”. De kan brække ved at gøre almindelige daglige ting som fx. at skifte gear i bilen.

•Risikofaktorer for knogleskørhed

•Knogleskørhed i familien - hofte brud eller  rygsammenfald - Overgangsalderen er indtrådt før det 45 år - Hvis man har bmi lavere end 19 - Lav-energibrud i voksealderen - Rygning er en minus - Ældre end 80 år har en chance for at få det - Hvis man har fået binyrebarkhormon i længere tid ”mere end 5 mg - Indtagelse af meget kaffe er også en minus

•Koniske sygdomme kan medføre et øget knogletab

•Hormonsygdomme, fx forhøjet stofskifte – tarmsygdomme med kronisk betændelse – nyresygdomme – kede gigt – kol – dårlig fødeoptagelse – anoreksi – bindevævssygdomme – cushings syndrom – morbus bechterew ”sygdom”.

•Forebyggelse og behandling af knogleskørhed

•Ved motion og dagligt indtag af kalk og D-vitamin gennem kosten kosttilskud – medicin som hæmmer knoglenedbrydningen – patienter med svær knogleskørhed, kan få medicin som øger dannelsen af nyt knoglevæv.

# data[].attributes.body
Støtte til morgen/aften toiletbesøg som indebærer en badebænk foran håndvasken og det samme gør sig gældende ved bad.

# data[].attributes.body
Rebstige
Sengegalge
Rollator
Glidestykke
Anti skrid stykke
Tyveknægt
Badestol
Kørestol ( Når hun skal på tur)

# data[].attributes.body
Da Thyra har osteoporose er det en god ide at tilbyde Thyra kalkholdigt kost da kalken kan styrke hendes skrøbelige knogler

Mineraler er de helt basale byggesten. De atomer som vi består af. Fx jern, kalcium
Vitaminer er molekyler som vi ikke selv kan fremstille. Vi er derfor nød til at spise fødevarer der indeholder dem.
Mad og Mineraler
Grøntsager, frugt og bær : Jern, jod, kalium og magnesium.
Kartofler : Magnesium og kalium.
Fuldkorn : Magnesium, jern, selen og zink.
Beriget salt og præfabrikeret brød :Jod, natrium og kalium.

# data[].attributes.body
(Arbejdsplads Vurdering)
Vurderer arbejdsrelaterede problemer og er der for at komme med løsninger.

En SSA/SHH skal lave en APV hver  gang en borger for tildelt hjælp.

# data[].attributes.body
Hendes funktionsniveau er faldet, da hun er faldet., hun er lige kommet hjem efter hospitalsforløb.
Her starter vi vores forløb.

# data[].attributes.body
Arbejdsmiljø er de faktorer, der påvirker dig i forbindelse med dit arbejde, og som har betydning for din trivsel på arbejdspladsen.

# data[].attributes.headline
Forskellige faktorer, der påvirker dit arbejdsmiljø

# data[].attributes.subject
Forskellige faktorer, der påvirker dit arbejdsmiljø

# data[].attributes.body
Fysisk arbejdsmiljø er det fysiske, der omgiver os. Dvs. bygninger, lokaler, inventar som stole, borde, lifte osv. Det kan også være indretningen af arbejdspladsen og størrelsen af de rum, vi skal arbejde i.

Det kan også handle om indeklima, altså hvordan luften er der, hvor vi arbejder, og om temperaturer i lokalet, lysindfald og støjniveau. Udluftning både hjemme hos dig selv, i skolen, i personalerummet på arbejdspladsen og i borgerens hjem kan gøre en stor forskel for indeklimaet.

# data[].attributes.body
Biologisk arbejdsmiljø handler om, at du kan blive udsat for biologisk materiale, som eksempelvis kan være bakterier, vira eller svampe, der stammer fra mennesker eller dyr. I dit arbejde kan du komme i kontakt med biologisk materiale via urin, afføring, opspyt, opkast osv. Derfor kræver det at man har god hygiejne.

# data[].attributes.body
En af de større udfordringer i forhold til dit arbejdsmiljø er den kemi, du kan risikere at blive udsat for i dit arbejde. Mange gange i løbet af en arbejdsdag indgår der kemi, og det kan påvirke dit arbejdsmiljø.

Røg, parfumestoffer i fx sæbe og shampoo og kemi i rengøringsmidler er nogle af de problemer, der er.

# data[].attributes.body
Det ergonomiske arbejdsmiljø handler om de påvirkninger, du får på din krop som følge af arbejdet. Indretning af arbejdspladsen, pladsforhold og hjælpemidler er forhold, som også hører ind under det ergonomiske arbejdsmiljø

# data[].attributes.body
Psykisk arbejdsmiljø handler om, hvordan du har det på dit arbejde, om du trives eller bliver syg af de psykiske påvirkninger, du bliver udsat for. Et godt psykisk arbejdsmiljø bidrager til arbejdsglæde og trivsel. Det øger også produktiviteten, dvs. at du når mere, hvis du er glad på dit arbejde. Et godt samarbejde mellem kollegaer har en stor betydning for om man trives godt på sin arbejdsplads, og det gør at man bliver mere motiveret i at komme på arbejde og være sammen med andre.

# data[].attributes.body
Arbejdsmiljø er vigtigt, fordi det skal være sundt og sikkert at gå på arbejde, så du ikke bliver overbelastet eller nedslidt. Hvis der er et godt arbejdsmiljø på din arbejdsplads, og du trives med dit arbejde, så vil du opleve, at du:

har lyst til at gå på arbejde

er motiveret for at løse dine opgaver

har overskud til dine kollegaer

har interesse i dit job

ikke bliver nedslidt og udvikler stress.

# data[].attributes.body
Neutralstillingen er et godt udgangspunkt især ved løft, og når du arbejder med redskaber. Ved at øve neutralstillingen får du større bevidsthed om din krop.

Øv dig i neutralstillingen ved at gøre følgende:

Stå i bredstående stilling, dvs. med passende afstand mellem fødderne, og fordel vægten ligeligt på begge fødder, da det giver en bedre balance i kroppen.

Lad knæ og hofter være løse/let bøjede. Hvis knæene er overstrakt, nedsættes bevægeligheden i hele kroppen. Undgå at hænge på den ene hofte.

Spænd mave- og rygmuskler let – ca. 25 %. Spænd op i bækkenbunden, og mærk, hvordan du har kontrol og bevægelighed i kroppen. Herved stabiliserer du muskelkorsettet, og ryggen bringes i sikringsstilling.

Skuldrene skal være lige over hoften. Forestil dig en usynlig tråd, der løfter i brystbenet. Dermed er ryggen også i neutralstilling og i S-form.

Slap af i skuldrene.

Hold albuerne ind til kroppen.

Gør nakken lang og halsen kort. Lav en lille dobbelthage.

Fødder, hofte, skuldre og næse skal altid pege samme vej.

# data[].attributes.body
Det naturlige bevægemønster er den måde vi bevæger os på f.eks. når vi rejser og sætter os eller vender os i sengen, uden at vi behøver at tænke over det. Bevægemønsteret er næsten ens for alle mennesker.

Det naturlige bevægemønster følger nogle enkle regler:

Minimer gnidningsmodstanden: Når vi bevæger os naturligt, vil vi forsøge at nedsætte gnidningsmodstanden f.eks. ved at løfte den kropsdel, som hænger fast i underlaget. Når du skal hjælpe andre med at forflytte sig, skal du også nedsætte gnidningsmodstanden. Du kan enten lade borgeren selv løfte sig fri af underlaget, eller hvis det ikke kan lade sig gøre bruge glidestykker. Så vil forflytningen blive lettere både for borgeren og for dig som hjælper.

Del bevægelsen op i flere små bevægelser: Prøv selv at vende dig i sengen eller rejse dig fra en stol. Så vil du mærke, at du ikke flytter hele kroppen på en gang. Når du forflytter, vil det blive lettere for borgeren at følge med i forflytningen, hvis det hele ikke skal foregå i en bevægelse, og den fysiske belastning for dig bliver mindre.

Det er vigtigt når du skal hjælpe en borger i forflytning at du giver korte og helt konkrete instruktioner

# data[].attributes.body
Undgå at løfte noget tungt.
Brug hjælpemidler
Indret arbejdspladsen.
Anvend korrekt løfteteknik, og gør det i et roligt tempo, og tænk dig om.

# data[].attributes.body
https://create.kahoot.it/details/arbejdsmilj/a318d8dd-5e3e-4f47-ba54-3f9e154d3018

# data[].attributes.headline
Højere op i seng ( Rygliggende i sengen, flyt dig fra fodenden op mod hovedgærdet.

# data[].attributes.subject
Højere op i seng ( Rygliggende i sengen, flyt dig fra fodenden op mod hovedgærdet.

# data[].attributes.body
Når vi skal længere op i sengen, bøjer vi ben for at skubbe fra og dermed komme længere frem i sengen, vi bruger også albuer til at slange os op længere i sengen.

# data[].attributes.headline
Liggende på ryggen og vend dig om på siden

# data[].attributes.subject
Liggende på ryggen og vend dig om på siden

# data[].attributes.body
Sætter albue i seng, anden arm danner vrid i overkroppen og resten af kroppen følger med

# data[].attributes.body
Løft overkrop, dreje underkrop, ned med ben rejse overkrop.

# data[].attributes.body
Pres på ben, eller stol for at flytte overkrop. Godt fodfeste.

# data[].attributes.body
Sætte knæ i og placer krop. Sæt ned, ben op, sæt ned på skulder, Sidde om på siden.

# data[].attributes.body
De 3 næser er meget vigtige.
Der er et godt arbejdsområde, god højde på sengen og lille vinduesvisker.
Der er tyngdekraft og glidemodstand gennem løft ved ben (under skub mod senge hoved).
Der er glidemodstand ift. længere op i seng.

# data[].attributes.body
Bedre højde ved sengen (SOSU)
Vægtoverføring bruges meget i videoen eks. da Thyra for overført vægt ved drejning til  modsat side.
Støtteben bruges også under drejning, så Thyra støttes under vending.
Gnidemodstand bruges under vægtoverførsel mod sosu-hjælper.

# data[].attributes.body
De tre næser
Vægtoverførsel fra overkrop til ben.
Balance; gennem løft af senge hoved og støtte af Sosu-hjælper (læne op af Sosu-hjælper), der bliver brugt Skråplan under siddeposition og vægtstangsprincip, da vægten overføreres ved krop og ben.

# data[].attributes.body
En kvalietsstandart er den ramme, der danner grundlag for det arbejde, der udføres af Visitation & Hjælpemidler og af leverandørerne på ældre- og handicapområde.

# data[].attributes.body
Den indeholder service information om den hjælp borgeren kan forvente at modtage fra kommune.
Der bliver skrevet om ydelserne, hvad det indebærer, og hvad formålet er. Det er forskelligt fra kommune til kommune hvad borgeren bliver tilbudt og hvor mange penge kommunen har til ydelserne.

# data[].attributes.headline
Hvordan forvalter den valgte kommune servicelov §83 og §83a?

# data[].attributes.subject
Hvordan forvalter den valgte kommune servicelov §83 og §83a?

# data[].attributes.body
Ikke alle kommuner tilbyder det samme, jo rigere kommunen er jo flere tilbud og muligheder er der for hjælp igennem serviceloven.
I Odense kommune forvalter de serviceloven gennem

# data[].attributes.headline
Hvordan tildeles hjælp efter §83 og §83 a

# data[].attributes.subject
Hvordan tildeles hjælp efter §83 og §83 a

# data[].attributes.body
Servicelovens § 83, stk. 1 Kommunalbestyrelsen skal tilbyde: 1) Personlig hjælp og pleje 2) Hjælp eller støtte til nødvendige praktiske opgaver i hjemmet 3) Madservice Servicelovens § 83 a Kommunalbestyrelsen skal tilbyde et korterevarende og tidsafgrænset rehabiliteringsforløb til personer med nedsat funktionsevne, hvis rehabiliteringsforløbet vurderes at kunne forbedre personens funktionsevne og dermed nedsætte behovet for hjælp efter § 83, stk. 1. (lovbestemmelser er gengivet i sin helhed i slutningen af kvalitetsstandarden)

# data[].attributes.headline
Opgaver indenfor service og sundhedsloven

# data[].attributes.subject
Opgaver indenfor service og sundhedsloven

# data[].attributes.attachment_link.title
Opgaver ift. service og sundhedloven.PNG

# data[].attributes.body
Du har ret til at være den du er, have en bestemt religion, den seksualitet du har mm. - altså selv bestemme over dig selv,- medmindre at der er grund til bekymring for at man er til farer for sig selv eller andre.

# data[].attributes.body
1. Som SSA & SSH har man tavshedspligt fra den dag man starter og den ophører ALDRIG.
2. Man må ikke videregive personlige oplysninger om mennesker man har haft med at gøre i ens arbejde.
3. Personlige oplysninger omfatter det man får kendskab til i plejen af borger. F.eks. Økonomiske forhold, misbrug, seksuelle præferencer, religiøse forhold, politisk tilhørsforhold. m.m.
4. Man har som SOSU tavshedspligt om borgerens helbred, medmindre borgeren har givet sit samtykke.
Tavshedspligt i forhold til pårørende: Pårørende kan kun blive informeret af personalet, hvis der er givet samtykke.
5. Egne problemer må man ikke tale om med borgeren.

# data[].attributes.body
1. Som SOSU skal man videregive oplysninger  om mistanke af social bedrageri hos borger.
2. Hvis en søn flytter hjem til borger, så skal der ske en ny vurdering om praktisk hjælp.

# data[].attributes.body
Som SOSU har man pligt til at dokumenter og videregive informationer, når man observere  nogen anderledes end det normale.
Der skal anvendes fagsprog og fagudtryk og det skal gøres i et  objektivt sprog dvs. uden egne synspunkter/holdninger.
Borgeren har aktindsigt og har ret til at se hvad der noteres.

# data[].attributes.body
Man skal sikrer kommunikationen mellem personalet, ved at der bliver fulgt op på observationer og dokumentation, så der er en sammenhænge, så ens kollegaer ved hvad der er galt med borgeren inden man kommer ind til vedkomne.
Det beviser også at personalet har reageret og handlet på en ændring af borgerens tilstand.
Det er også et krav jf. lovgivning.

# data[].attributes.body
Serviceloven § 154 Den, der får kendskab til, at et barn eller en ung under 18 år fra forældres eller andre opdrageres side udsættes for vanrøgt eller nedværdigende behandling eller lever under forhold, der bringer dets sundhed eller udvikling i fare, har pligt til at underrette kommunen.

Serviceloven § 153 Personer, der udøver offentlig tjeneste eller offentligt hverv, skal underrette kommunalbestyrelsen, hvis de under udøvelsen af tjenesten eller hvervet får kendskab til eller grund til at antage
1) at et barn eller en ung under 18 år kan have behov for særlig støtte,

1. 2)at et barn umiddelbart efter fødslen kan få behov for særlig støtte på grund af de vordende forældres forhold,

2. 3)at et barn eller en ung under 18 år kan have behov for særlig støtte på grund af barnets eller den unges ulovlige skolefravær eller undladelse af at opfylde undervisningspligten, eller

3. 4)at et barn eller en ung under 18 år har været udsat for overgreb.

4. Stk. 2. Skoleledere på folkeskoler skal underrette kommunalbestyrelsen, når en elev har ulovligt skolefravær på 15 pct. eller derover inden for et kvartal.

5. Stk. 3. Social- og indenrigsministeren kan fastsætte regler om underretningspligt for andre grupper af personer, der under udøvelsen af deres erhverv får kendskab til forhold eller grund til at antage, at der foreligger forhold, som bevirker, at der kan være anledning til foranstaltninger efter denne lov. Social- og indenrigsministeren kan endvidere fastsætte regler om, at andre grupper af personer har underretningspligt efter stk. 1, nr. 2, i forbindelse med aktiviteter uafhængigt af deres erhverv.

Man skal også underrette ved mistanke, selvom man ikke er sikker i sin viden om underretning.

Tavshedspligten bortfalder ved overstående tilfælde.

# data[].attributes.headline
Beskriv med egne ord hvad magtanvendelser er og opdigt et eksempel.

# data[].attributes.subject
Beskriv med egne ord hvad magtanvendelser er og opdigt et eksempel.

# data[].attributes.body
Det er magtanvendelse, når borgeren ikke frivilligt medvirker til foranstaltningen. Alle former for magtanvendelse skal registreres og indberettes. I det daglige arbejde med en borger kan der imidlertid opstå situationer, hvor medarbejderne, der tager sig af borgeren, er nødt til at foretage handlinger, der er et indgreb i borgerens rettigheder. Samtidig er der både faglige, juridiske, menneskelige og etiske problemstillinger knyttet til anvendelsen af magt. Det kan fx være i forbindelse med udadreagerende adfærd eller bekymring for, at borgene ikke får opfyldt deres basale behov for omsorg i form af personlig pleje, behandling og medicin osv. Socialstyrelsen står for formidlingen af reglerne om magtanvendelse og andre indgreb i selvbestemmelsesretten, både på børne- og ungeområdet og på voksenområdet.
Det anbefales, at udfyldte skemaer efter en magtudøvelse er gjort, dette skema uploades som standard i tilbuddenes egne journalsystemer, så persondatalovens bestemmelser om sikker håndtering af enkeltdokumenter med personfølsomme oplysninger kan overholdes. Det er lovpligtigt at anvende Socialstyrelsens skemaer 1 a, 1 b og 2, mens det er frivilligt at anvende skema 3. Skemaerne dækker magtanvendelse efter kapitel 24, 24 a og 24 b i serviceloven og indgreb over for domfældte udviklingshæmmede efter kapitel 24 d i serviceloven.

EKSEMPEL PÅ MAGTANVENDELSE

Et eksempel på en magtanvendelse kan være indgreb, der sker alene af hensyn til borgeren selv, fx hvis en kvinde med demens, blidt, fastholdes i en badesituation. Her laver du et indgreb og en magtudøvelse som går imod borgerens vilje. Det samme sker når du som SSA giver en patient medicin eller lign.

# data[].attributes.body
Det betyder konkret, at kommunen kan hjælpe personer med demens, selvom de ikke selv kan samtykke til det.
Hvis en person med demens på grund af sin sygdom ikke ønsker at få hjælp -  fx hvis personen ikke har sygdomsindsigt -  betyder omsorgspligten, at kommunen har pligt til at tilrettelægge indsatsen sådan, at forskellige pædagogiske tiltag afprøves med henblik på at hjælpe vedkommende. Det kan konkret betyde, at kommunen har pligt til med løbende mellemrum at besøge en borger med demens, selvom borgeren modsætter sig hjælpen.

# data[].attributes.body
Friktion = Gnidningsmodstand
Ergonomi = Læren om arbejdsstillinger

# data[].attributes.body
De gør plads til at arbejde, der er plads og under covid-19 er der anvidninger, sprit og et maks antal til hvert bord.

God udluftning.

ift nye covid-19 omstændigheder er skilen delt op og dette kan gøre folk mere fjendtlige.

# data[].attributes.body
Glat gulv
Ikke meget plads til at gå, hvis man går på hver din side danser man .
Godt fællesskab og god kollegaånd.
Kollegaer hyggesnakker og spiser / drikker tit sammen eller med venner efter arbejde på arbejdspladsen

# data[].attributes.body
God plads, god udluftning.
Delt om i afdelinger og nicher.

Der kan være fnid mellem afdelingerne, men mange hjælper også hinanden.