# data[].attributes.body
אני כן נוהגת להסתכל על הסימנים
ורוב הפעמים אני לא אוכלת מה שיש עליהם מדבקה
אבל אם זה בקטנה אז אני כן מתעלמת מהם

אני חושבת שזה משפיע כי לדוגמה פעם הייתי קונה חטיף בריאות כל הזמן ועכשיו יש עליו את המדבקה וככה אני יודעת שהוא לא באמת בריא כמו שמציגים אותו אז כן זה עזר

2. אני חושבת שגם כמונים אני מכירה הרבה אנשים שחושבים ככה וגם נוהגים כמוני כלומר הם נרתעים מלקנות דברים עם מדבקה כי זה בולט  לעין ושמים לב שזה לא בריא וזה יותר עוזר להבין וזה מאשר להסתכל על המרכיבים ועל כמות הסוכר

# data[].attributes.body
1אני לא נוהג להסתכל על סימני המזון לא
2כן מיכיבן שצריך להתרגל למשהוא חדש ולא תמיד נוח

# data[].attributes.body
1. אני משתדלת להסתכל על הסימונים האדומים ודיי נרתעת כשאני רואה 2 אדומים או אחד לפחות אבל לפעמים בכמויות קטנות מדי פעם אין לי בעיה לאכול אתזה.
2. לפי דעתי כשאנשים רואים את 2 הסימונים האדומים או אחד לפחות יש כאלו שחושבים פעמיים אם לקנות את הדברים האלו ולהכניס אותם לגוף, כשקונים דברים רוב הפעמים לא מסתכלים על המרכיבים מאחורה אבל כשמופיע סימונים מקדימה זה מאוד בולט לעין.

# data[].attributes.body
רמה אישית: 1 אני לפעמים מסתכל על הסימון כי לא מה שסימון אדום זה הופך ישר למשהו לא בריא כי יכול להיות שיש בו גם יתרונות

2 אני חושב שזה לא ממש משפיע עלינו כי יש דברים שמלפני הסימון אנחנו כבר היינו קונים אותם ולא היינו מיודעים לזה שזה לא בריא ואנחנו ממשיכים לקנות את אותם דברים חלקית

רמת האוכלוסייה

1 אני לא חושב שזה משפיע על האוכלוסייה כי הם רגילים למוצרים האלה מלפני הסימון והם לא התחשבו בזה.

# data[].attributes.headline
שווה בדיקה: על אילו מוצרים, מלבד מזון - יש סימון?

# data[].attributes.subject
שווה בדיקה: על אילו מוצרים, מלבד מזון - יש סימון?

# data[].attributes.body
בגדים? רהיטים? מוצרי חשמל? כלי רכב? צעצועים?

# data[].attributes.headline
משימה: לצפות בסרטונים שסימנתי ב1,2,3

# data[].attributes.subject
משימה: לצפות בסרטונים שסימנתי ב1,2,3

# data[].attributes.body
לחשוב ולכתוב בתיבה משלנו 1. רמה אישית: האם אנחנו נוהגים להסתכל על סימוני המזון? האם משפיע עלינו/על המשפחה שלנו?
2. ברמת כלל האוכלוסייה:
מה דעתנו על סימון מזון, האם משפיע על שינוי הרגלים? אם לא - למה?

# data[].attributes.headline
"הבורות היא ברכה"

# data[].attributes.subject
"הבורות היא ברכה"

# data[].attributes.body
האם ההרגלים שלנו מבוססים על ידע או חוסר בו?
אם נדע מה יש במוצר / מה נעשה כדי לייצר אותו/ איך הוא משפיע על הגוף שלנו/ על הסביבה שלנו - האם בהכרח נפסיק להשתמש בו?

# data[].attributes.headline
2. ישפיע עלינו באמת? 

# data[].attributes.subject
2. ישפיע עלינו באמת? 

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
כאן חדשות - תאגיד השידור הישראלי

# data[].attributes.attachment_link.title
המהפכה האדומה: סימון מוצרי המזון יצא לדרך

# data[].attributes.headline
1. פרסומת של משרד הבריאות על "מהפכת סימון המוצרים"

# data[].attributes.subject
1. פרסומת של משרד הבריאות על "מהפכת סימון המוצרים"

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
לפמ -לשכת הפרסום הממשלתית

# data[].attributes.attachment_link.title
מהפכת סימון המוצרים החלה!

# data[].attributes.headline
3. מתוך ארץ נהדרת - על מדבקות סימון המוצרים

# data[].attributes.subject
3. מתוך ארץ נהדרת - על מדבקות סימון המוצרים

# data[].attributes.body
"מפוצץ בטעים" / "מפוצץ ברעלים"
על הבננות - "מה אני יודעת מה יש בזה?"
"מה זה מזון מעובד? זה אומר שעבדו על זה"
"למה לאכול מהטבע? מה אנחנו חיות?"

# data[].attributes.attachment_link.title
ליאורה ומדבקות סימון המוצרים - mako

# data[].attributes.attachment_link.description
מתוך "ארץ נהדרת"

# data[].attributes.headline
מחקרים רבים בדקו את מידת ההשפעה של סוגי המדבקות השונים

# data[].attributes.subject
מחקרים רבים בדקו את מידת ההשפעה של סוגי המדבקות השונים

# data[].attributes.headline
הנעשה בעולם בתחום סימון מוצרי מזון ועל ההשפעות של זה 

# data[].attributes.subject
הנעשה בעולם בתחום סימון מוצרי מזון ועל ההשפעות של זה 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
מדבקות לסימון מזון הפכו להיות לפתרון המקובל להתמודדות עם מגפה בריאותית מסוכנת המאיימת על העתיד של כולנו: השמנה. בעקבות רפורמת סימון המזון שיצאה לפועל לאחרונה בישראל, ביצענו סקירה על הנעשה בעולם בתחום סימון מוצרי מזון ועל ההשפעות של זה אצלנו בביצה המקומית.
ברחבי העולם משתוללת כיום מגפה בריאותית, אשר פוגעת בכל האוכלוסיות, ללא הבדלי דת, גזע ומין ובעלת השפעות דרסטיות על עתיד האנושות מבחינות רבות. בעשורים הקרובים המגפה צפויה לקצר את תוחלת החיים בשלוש שנים לפחות, לגרום לפגיעה של 3.5% בתוצר הגלובלי, לפגוע בפריון העבודה ובהישגים לימודיים, להעמיס על תקציבי הבריאות ולהוריד את רמת שביעות הרצון מהחיים.

, שפורסם באוקטובר 2019 תחת הכותרת "הנטל הכבד של ההשמנה", עושה סדר בנושא. להלן תמצית הנתונים הבריאותיים: דו"ח מיוחד של ה-OECD
מבין תושבי 52 המדינות שנבדקו, כ-60% סובלים מעודף משקל, מתוכם 25% סובלים מהשמנת יתר. 50% מהאנשים לא מקפידים על תזונה בריאה, צריכת הקלוריות היומית לנפש עלתה בעשורים האחרונים ב20% ובמקביל שליש מהאנשים לא מקפידים על פעילות גופנית מספקת.

נתונים אלו מובילים לתוצאות כלכליות הרסניות: כוח העבודה במדינות הנבדקות צפוי לקטון ב-54 מיליון איש מדי שנה, מבין הוצאות הבריאות הממשלתיות 8.6% בממוצע יוקדשו ישירות לטיפול בהשמנה וכאמור גם התוצר הגלובלי צפוי להצטמק.

המטרה העיקרית כרגע ע"פ ה-OECD היא להפחית ב20% את צריכת הקלוריות ממזון מזיק. הפחתה כזאת יכולה למנוע היווצרות מחלות הנוגעות להשמנה ולצמצם את היקף הוצאות הבריאות. הארגון מונה את ארבע השיטות הבולטות כיום שנחשבות כיעילות ביותר במלחמה בהשמנה, עם דוגמאות למימושן:

האם שימוש במדבקות לסימון מוצרים הוא יעיל?

השימוש במדבקות לסימון מוצרים הינו אחד האמצעים הפופולריים ביותר. כמעט כל המדינות הנסקרות בבדיקה של ה-OECD מחייבות סוג כלשהוא של מדבקות אינדיקטיביות על גבי אריזת המוצר: בחזית המוצר או בגבו. לא בכדי השיטה כה נפוצה; מצד אחד היא כרוכה בעלויות ביצוע נמוכות ביחס לאלטרנטיבות אחרות, ומצד שני היא הוכחה כיעילה בהשפעתה על העדפות הצרכנים והיצע היצרנים.

בישראל רפורמת סימון המוצרים נכנסה לתוקף בחודש ינואר האחרון ועוררה עניין ציבורי רב. קדמה לכך עבודת מטה מעמיקה ותכנון לטיפול במגפה ברמה הלאומית. לבסוף, הוחלט לאמץ את המודל הצ'יליאני תוך ביצוע מספר התאמות.

כיום, ישראל וצ'ילה הן בין המדינות היחידות ב-OECD שמחייבות להשתמש במדבקה קדמית. בצ'ילה כמו בישראל קיימות מדבקות המתריעות על מוצרים הרוויים בסוכר/ נתרן/ קלוריות/ שומן. אולם המדבקות בצ'ילה אינן צבעוניות כמו בישראל. לעומת זאת, מרבית המדינות מחייבות שימוש במדבקות אחוריות בלבד, כאשר ביניהן מדינות רבות מאפשרות אך לא מחייבות למקם מדבקה קדמית. מדינה שמעניין לבחון בהקשר זה היא צרפת, אשר פיתחה מדבקה צבעונית קדמית ייחודית המעניקה למוצר ציון תזונתי.

מחקרים רבים בדקו את מידת ההשפעה של סוגי המדבקות השונים, כפי שמצוין בדו"ח האיחוד האירופאי מחודש מאי האחרון אודות מדיניות סימון מוצרים. המחקרים בוצעו במדינות אירופה והגיעו לשורה של תוצאות מסקרנות :

אז מה יש לנו עד כה? מצד אחד צ'ילה, שבחרה במדבקות קדמיות שאינן צבעוניות, ומהצד השני צרפת' אשר בחרה במדבקות צבעוניות קדמיות, אך לא מחייבת יצרנים להדביקה. בין שתי המדינות ניצבת לה ישראל, אשר משלבת בין הגישות ומחייבת למקם מדבקות צבעוניות קדמיות. אז מדוע בחרו צ'ילה וצרפת בשיטות שלהן, איך הן השפיעו על השוק ומה ניתן ללמוד מכך על ישראל? הבה נצלול לפרטים.

סימון מדרג תזונתי בצרפת

כדי לבחור את המדבקה המיטבית בוצע ניסוי מקיף בשנת 2016, במסגרתו נבדקו 4 סוגי מדבקות קדמיות, אשר הודבקו על 1300 מוצרים שונים שנמכרו ב-60 חנויות.

מדבקת המדרג התזונתי נמצאה כמשפיעה ביותר על האיכות התזונתית הכוללת של סלי המוצרים שבחרו הצרכנים. תוצאות זהות התקבלו גם ברכישות בחנויות אינטרנטיות. המדרג מעניק ציון לכל מוצר לפי כמות המרכיבים התזונתיים החיוביים והשליליים שיש בו. בסופו של דבר המדבקה מעניקה ציון סופי כאשר A זה הציון הטוב ביותר וE זה הציון הגרוע ביותר.

סימון מוצרי מזון בצ'ילה

צ'ילה סבלה במשך שנים רבות מבעיית ההשמנה. נכון לשנת 2017, כמעט 75% מתושבי צ'ילה הבוגרים סובלים מעודף משקל או השמנת יתר. יותר מ-50% מהילדים בגילאי 6 ו-7 סובלים מעודף משקל או השמנת יתר.

הרפורמה הכתה גלים בצ'ילה . כ-20% מהמוצרים במדינה עברו שינויי מתכונים על מנת להתאים אותם לדרישות החדשות. גם חברות בינלאומיות התאימו עצמן לדרישות המקומיות כמו נסטלה וקוקה-קולה.

במקביל, ענקיות המזון המקומיות התנגדו נחרצות לרפורמה, ואף יצאו בקמפיין משלהן כדי לשכנע את הציבור שהמדבקות מגוחכות ומיותרות.

בסופו של דבר, מחקרי אוניברסיטאות מקומיות מצאו כי המכירות של משקאות מסוכרים ירדו בכ-25%, ואילו מכירות דגני הבוקר ירדו ב-9%. אולם בקטגוריות כגון שוקולדים, ממתקים, קרקרים ועוגיות לא נמצאה ירידה, בעוד מחקר מסוים אף טוען כי בחלק מהקטגוריות אף נרשמה עלייה קלה של 2%.

סימון מוצרי מזון בישראל

בשנת 2010 כ-24% מהבנים וכ-20% מהבנות בגילאי 5-17 בישראל סבלו מעודף משקל , כולל השמנת יתר. בקרב מבוגרים, בשנת 2012 15.7% סבלו מהשמנת יתר. בינתיים, בשנת 2011 הממשלה התניעה תוכנית לאומית לקידום אורח חיים בריא , על מנת להתמודד עם מגפת ההשמנה. התוכנית כללה בין השאר הקמת צוות בין-משרדי בראשות משרד הבריאות שמטרתו לבחון שימוש ברגולציה כדי לקדם מודעות לחשיבות צריכת מזון בריא. בפברואר 2016 הקים שר הבריאות דאז, ליצמן, את הוועדה להסדרה של תזונה בריאה . הוועדה התכנסה 13 פעמים עד שהגישה לבסוף את המלצותיה בנובמבר 2016, ביניהן סימון מוצרי מזון בחזית האריזה.

התוויות המופיעות בישראל על גבי המוצרים

רפורמת סימון המוצרים הייתה אמורה להיכנס לתוקף בינואר 2018, אולם נדחתה בשל לחצים והתנגדויות שהפעילו חברות המזון. לבסוף, הרפורמה נכנסה לתוקף בחודש ינואר 2020 תוך אימוץ המודל הצ'יליאני עם התאמות לאופי השוק בישראל.
אז מה צופן לנו העתיד?
ראשית, הרפורמה בישראל כוללת פעימה נוספת של תקנות שיכנסו לתוקפן בינואר 2021 ויעדכנו את ערכי הסף לסימון המוצרים. בינתיים, הפעימה הראשונה עוררה עניין רב בקרב הגורמים הרלוונטיים. ההסתדרות הרפואית בירכה על השקת הרפורמה אך הדגישה כי אינה מספיקה ובנוסף יש להגביל את פרסומם של מזונות מזיקים.

אז אפשר להיות אופטימיים? נראה שכן. אם לשפוט על פי התוצאות בעולם ועל פי התגובות והתחזיות בישראל עד כה, נראה כי אנחנו בכיוון הנכון. ברור שסימון המוצרים לבדו אינו יספיק, ואכן משרד הבריאות עובד במקביל על תוכניות נוספות. אולם המדבקות הייחודיות בהן בחרה ישראל, צבעוניות וקדמיות, יכולות להביא להשפעה משמעותית על הצריכה היומיומית שלנו.

השתתף בהכנת הכתבה - נדב דוידוביץ', סטודנט בתוכנית פכ"מ (פילוסופיה-כלכלה-מדע המדינה) באוניברסיטה העברית.

# data[].attributes.attachment_link.title
מדבקות או לא להיות - סימון מוצרי מזון | מה בריא

# data[].attributes.attachment_link.description
מדבקות לסימון מזון הפכו להיות לפתרון המקובל להתמודדות עם מגפה בריאותית מסוכנת המאיימת על העתיד של כולנו: השמנה. בעקבות רפורמת סימון המזון שיצאה לפועל לאחרונה בישראל, ביצענו סקירה על הנעשה בעולם בתחום סימון מוצרי מזון ועל ההשפעות של זה אצלנו בביצה המקומית.

# data[].attributes.headline
סימנים שאנחנו מכירים על מוצרים

# data[].attributes.subject
סימנים שאנחנו מכירים על מוצרים

# data[].attributes.headline
"לטובת בריאות אזרחי ישראל": החלה רפורמת סימון מוצרי המזון

# data[].attributes.subject
"לטובת בריאות אזרחי ישראל": החלה רפורמת סימון מוצרי המזון

# data[].attributes.body
משרד הבריאות השיק את הרפורמה בה יסומנו מוצרי מזון עתירי סוכר, מלח ושומן. ליצמן: "המטרה היא לסייע לאזרחים לשמור על תזונה נכונה ומניעת השמנה וסוכרת"