# data[].attributes.body
* SOSU- samtale med elev om livsstilsændring og KOSMO
* Morgenhygiejne m/hånddesinfektion, handsker og vask. Ergonomiske principper op og ud af sengen.
* Omsorg - hvordan Åge har det
* Kost - servering af morgenmad. Snak om kostplan/væskeindtagelse
* Forberede Åge på dagens motion (gåtur)
* Besøgsven/motionsven fra Gåklubben.
* Snak med elev om stimulation/behovsdækning af fysiske, psykiske og sociale behov samt velvære og livskvalitet.

# data[].attributes.body
Vores sundhed påvirkes af livsstil og levevilkår og opdeles i:
* Fysisk sundhed
* Psykisk sundhed
* Social sundhed
KRAM - faktorerne er alle eksempler på livsstilsfaktorer, vi hver især vælger indenfor de økonomiske og samfundsmæssige rammer, vi lever i. De valg, vi træffer hænger sammen med vores vaner, og derfor tænker vi måske ikke over, at vi træffer et valg.
KRAM-faktorerne er alle fysiske faktorer. Da sundhedsbegrebet er bredere, findes der også S-faktorer som beskriver den psykiske og sociale sundhed.

Vi kan gennem handlinger påvirke vores livsstil og levevilkår og dermed påvirke vores sundhed.

# data[].attributes.body
Vi vil anbefale vores borger at få motion ind i deres hverdag.
Dette gør vi da motion kan forbygge hjertekar sygdomme.
Det anbefales med 60 minutters motion hverdag.
Vi vil tage højde for den enkeltes borgers funktionsevne. Hvad kan overkommes og hvad er realistisk fysik og psykisk. Derefter vurderes længde og indhold for borgerens træningsplan.

Det at der er overlap mellem vores sundhedsfremmende og sygdomsforbyggende aktivitet, ser vi som en fordel for borgeren.
En livsstilændring kan være svær opgave at kapere og derfor fortrækker vi at borgeren ikke får for mange nye tiltag at skulle forholde sig til. Så det ender i en succesoplevelse frem for nederlag.

# data[].attributes.body
Cykling og gåture som nævnt under sundhedsfremme aktiviteter vil også være en sygdomsforbyggende indsats.
Både cykling og gåture er aktiviteter, som Åge tidligere har dyrket. Derfor vil en indførelse af disse aktiviteter måske ikke føles som en stor livsstilsændring for Åge.
Hans træningsplan vil naturligvis tage udgangspunkt i at starte "i det små". Først anbefales daglige mindre gåture, hvor Åge kan nyde naturen og få større mental ro. Senere kan en ugentlig cykeltur indføres.

# data[].attributes.body
Eksempler på kredsløbstræning kan være at gå en tur i rask tempo, løbe, svømning eller cykling. Træningen styrker især hjertet og de muskler, der bruges under aktiviteten. Formålet er at borgeren oplever sundhed ved at få pulsen op og sved på panden.
Føle velvære ved at opleve kroppen bliver stærkere og sundere.
Det vil sige at deres livskvalitet vil forstærkes.
Det sociale behov kan styrkes i form af fælles aktive aktiviteter og måske endda øge borgerens sociale netværk.
Det mentale overskud vil også øges da borgeren både vil opleve at blive brugt fysisk og mentalt, hvilket giver en bedre nattesøvn og mere overskud samt energi.
Kredsløbtræning kan give positive oplevelser for borgeren, hvis træningen holdes ved lige og der både ses og opleves sunde ændringer, både fysisk, psykisk og socialt.
Hvis borgeren mestre denne opgave vil det være med til at øge følesen af at have kontrollen over sit liv, ansvar for sin sundhed og dermed også fremme borgerens livskvalitet.

Vi vil anbefale borgeren at få motioneret så meget som muligt i uderummet.
Det skyldes at smukke omgivelser giver en følelse af frihed, indre ro - en ro som kan skærpe ens opmærksomhed og kan hjælpe på hukommelsen. En tur ud i det grønne sænker stress og så øger det gangske enkelt det gode humør plus det kan styrke det mentale overskud. Grønt er godt for øjnene..
I sommerperioden får borgeren tanket op af D- vitamin.
Forskning viser at det nedsætter risikoen for depression og angst, ved at komme regelmæssigt ud og kigge på naturen.

# data[].attributes.body
Åge har i sine yngre år været sportslig aktiv. Han har og haft mange cykel- og vandreture i naturen. Åge er desuden meget social. Han elsker dans og musik.

Vi vil hjælpe Åge med at genoptage:

* Cykling.
Træningen vil styrke især hans hjerte og de muskler, han bruger i cyklingen.  Formålet er at få Åge til at føle sig sundere fysisk.
Socialt vil vi prøve at skaffe en "cykelven", så der skabes en positiv social relation i træningen.

* Gåture
Gerne i et rask tempo og i fredfyldte naturomgivelser. Det vil give ham ro og mentalt større overskud.

* Dans
Som vil øge hans puls og give ham  en følelse af at være sundere. Denne aktivitet vil ikke mindst øge hans sociale og mentale sundhed, da han elsker dans og musik.

# data[].attributes.body
https://www.studietube.dk/video/6941110/9eb5f74c97142ef93a94d79221bb0103

# data[].attributes.body
Åge ryger ikke og har et fornuftigt forhold til alkohol. Han har altid været fysisk aktiv; dyrket sport og tilbragt mange timer i naturen på cykel- og vandreture. Åge nyder desuden samvær med andre mennesker.
Åge har demens og åreforkalkning, Åreforkalkning skyldes, at fedt fra kosten aflejres på indersiden af pulsåren og med tiden bliver hård. Åreforkalkning øger trykket på blodet i pulsårene og kan udvikle sig til en blodprop.
Forhøjet blodtryk giver også øget risiko for at udvikle demens.

Følgende faktorer har derfor stor betydning for Åge:

MOTION
* Dans og musik - som Åge elsker - giver god fysisk motion. Musikken og de sociale relationer i form af samvær med andre, vil desuden styrke Åges mentale og sociale sundhed.
* Cykel- og vandreture i naturen vil ligeledes give god motion. Den ro og fred naturen kan give ham, vil også øge hans mentale sundhed.

Motion er desuden med til at sænke blodtrykket og dermed forbedre tilstanden af hans hjerte-kar-sygdom.

KOST
* En kostplan udarbejdes til Åge, for at mindske fedtindholdet i hans kost.
* I kostplanen indgår en del mere frugt og grønt end Åge plejer at få, da disse har særlig betydning for udviklingen af demens.

# data[].attributes.body
- bruges i sammenarbejde mellem fagpersoner og borger, til at igangsætte sundhedsfremmende og sygdomsforbyggende aktiviteter. Det er en model der hjælper personlet til lære borgeren bedre at kende, i et bedre perspektiv og derved sikre et skræddersyet forløb for borgeren.
Det er vigtigt, at aktiviteterne, der sættes i gang, er med til at give borgeren livskvalitet og velvære. Der skal tages højde for borgens funktionsevne og hvilke aktiviteter der vil være realistisk at kunne deltage i.
Her tages både det psykiske og fysiske i betragtning.
Det er vigtigt at personalet husker at inddrage borgeren i beslutninger, der vedrøre ham/ hende. Denne inddragelse er vigtig i forhold til borgens motivation for deltagelse af aktiviteten og følelse af at mestre sit eget liv.

Kendskab til borgerens livshistorie:
Vi som fagpersoner, starter med at spørger Åge ind til hans livshistorie.
Det hjælpe til at give et indblik af hvad borger har haft af interesser, hvad han har arbejdet med, haft af særlige oplevelser, familie, eller hvor borgen f.eks. har boet.
Da Åge lider af Alzheimers, er hans hustru Rita også tilsteder under samtalen, som støttet.
Åge fortæller at han er vokset op i et akademikerhjem. Hvor musik, politik, litteratur og kunst spillede en stor rolle. Især musik var vigtig for ham. Åge har også i en periode spillet volleybold og endda på det danske landshold.
Åge boede med sin første kone, i en skov og lige ud til vandet.
Rita beretter at hende og Åge har nydt at gå til dans og mange koncerter sammen.
Personalet observerer at dette skaber glæde i Åge, at snakke om.

Observation af borgerens dagligdag og livstil:
Observationerne skal rette sig mod borgerens fysiske (er der f.eks. udsving i borgerens vægt),
psykiske (hvordan er borgerens humør) og sociale sundhed (evt. borgerens netværk).
Observationerne af borgerens dagligdag og livsstil skal være et værktøj, som hjælper personalet til at vurdere borgerens aktuelle sundhedstilstand og livskvalitet.
Igen er det vigtigt at lytte og tale med borgeren, om hvad han ønsker at deltage i eller om borgeren overhovedet ønsker at deltage i nogen aktiviteter.

Samtale med borgeren om aktivitetsforslag:
Personalet skal sammen med borgen , finde forslag til aktiviteter som borgerne har mulighed for at deltage i. Her skal viden fra livshistorie og evt. funktionsnedsættelses bruges. Sammen med borgeren skal personalet finde ud af hvilke aktivitet borgeren kan få glæde af og være med til at øge hans livskvalitet.

I sammenråd med Åge og hans hustru, vurderer personalet at han kunne have gavn samt glæde ved aktive aktiviteter f.eks. i uderummet.
Dette vurderes ud fra Åges tidligere interesser, livshistorie og at han lider af hjertekar sygdomme.
Personalet planlægger sammen med Åge, at der skal søges en besøgsven til ham. Hvor der kan være fokus på at komme ud i naturen, på cykel eller gå gode ture, efter Åges behov på selve dagen. Gerne ud til vandet og i skoven, da Åge føler et tilhold, til disse steder.
Formålet med aktiviteten er frisk luft til Åge, det er godt for humøret og psyken, motion og det sociale da han kan skabe en ny god relation til sin besøgsven.
Det er også planlagt at Åge kan starte til dans sammen med Rita, hvor der samtidig vil blive spillet god musik.
Aktiviteterne vil stimulere Åge fysisk, psykisk og socialt.
Samt tager aktivisterne udgangspunkt i Åges tidligere interesser. Der vil både være gode ændringer for hans helbred, sind, velvære,  hans sociale behov og livskvalitet.

Motivation:
Der findes to typer af motivation, som der skal tages højde for.
- Indre motivation
(kommer fra borgeren selv. Evt. hvis Åge har nydt at være aktiv og motionere og gerne vil i bedre form).
- Ydre motivation
(kommer udefra. Her kunne det motivationen være at der blev serveret kage, til aktiviteten.
Altså en belønning for at deltage. Belønningen kan også være i form af anerkendelse af personer i borgerens omgangskreds, for at opnå et godt resultat).

Det skal tages i brug ved de borger som kan have svært ved at finde lysten til at deltage i aktiviteter.
Motivation er den drivkraft, som får os til at handle og gøre noget, for at opnå noget.

Det er vigtigt at personalet er med til at motivere Åge, i at deltage i sundhedsfremmende og sygdomsforbyggende aktiviteter. Personalet kan ved at tydeliggøre, hvilke fordele aktiviteterne har for ham, motivere ham til at deltage og holde det vedlige.
Det kan være i form af hvad der sker med ham fysik, psykisk og socialt. Han kommer i bedre form og kan gå længere ture med sin besøgsven. Gymnastik, musik og naturen er godt for humøret og træner også smilebåndet. Det kan også være han møder nye gode bekendtskaber til dans.
Her er der tale om den ydre motivation, da udbyttet er belønningen for Åge.
Selvom aktiviteterne starter på baggrund af den ydre motivation, kan det godt resultere med borgeren deltager på baggrund
af den indre. Det kan ske hvis borgeren ender med at blive glad for at deltage i aktiviteten evt. nyder det sociale det bidrager med.

Det kan også ske at en borger slet ikke ønsker at deltage , i nogen former for aktiviteter og dette skal respekteres. Det har aldrig givet gode resultater at tvinge nogen til noget. Nogen gange kan betale sig at give en borger som takker nej tak, lidt luft og rum. Måske er det dét, der skal til for, at borgeren finder sin egen motivation.

Opfølgning på, om borgeren har glæde af aktiviteten:
Personalet skal vurdere, i en samtale sammen med borgeren, om aktivisterne går godt og lever op til formålet.

I Åges tilfælde er det vigtigt at der er fokus på hans helbred og hjertekarsygdom, derfor er det vigtigt at hans lyst til aktivisterne vedligeholdes.
Samtalen skal sætte lys på om der kan være fysiske, psykiske eller sociale ting som hæmmer eller fremmer forsættelse af aktivisterne. Og om Åge stadig ser en mening med forløbet.

Målene for aktiviteter skal ikke sættes for urealistisk og det er vigtigt at personalet tager højde for aldring, når det gælder fysisk udfoldelse.
Det psykiske og sociale velvære spiller lige så store rolle for livskvaliteten, som det fysiske har.

# data[].attributes.body
I det lille kredsløb bliver blodet pumpet fra højre side af hjertet og ud i lungerne, og det kommer tilbage til hjertets venstre side. når blodet kommer til lungerne, får det tilført ilt, og det afgiver kuldioxid. I det store kredsløb bliver blodet pumpet fra venstre side af hjertet og ud i kroppen, og det kommer tilbage til hjertets højre side. Ude i kroppen afgiver blodet ilten til kroppens celler, og det får kuldioxid med tilbage til hjertet.

# data[].attributes.body
Udregning af egen morgenmad

# data[].attributes.attachment_link.title
Line Bech Bager - udregning af egen morgen

# data[].attributes.body
Morgen: 1 glas skummetmælk (150 ml)
kaffe /te
Frokost: 1 glas skummetmælk (150 ml)
Eftermiddag: kaffe/te
Aften: vand (125 ml)