# data[].attributes.body
Škola Srdoči već dugi niz godina provodi preventivni program Treninga životnih vještina. U godinama prije pandemije razredne projekte smo prezentirali u školskom holu. I ove godine bilo je puno zanimljivih uradaka. U nastavku pogledajte razredni projekt učenika 6.b razreda o kojemu je nešto više rekla njihova razrednica Ana Babić:

6. b razred ove je godine odlučio kao završni projekt za Trening životnih vještina snimiti kratki film o ljutnji i situacijama u kojima se ljutimo. Film simboličnog naziva "Kad ti pukne film" prikazuje moguće situacije u kojima ljudi najčešće doživljavaju emociju ljutnje. Sniman je na nekoliko lokacija u naselju Srdoči te u samoj školi.

Scenarij i režija djelo su svih učenika 6.b razreda.

Filmskom montažom pozabavila se Ema Peruško, odabirom glazbe Maro Bratonja, odjećom Nika Šimundić, a rekvizitima i scenografijom Ema Mujakić.

Poruka 6.b razreda je da treba zadržati kontrolu u svakoj situaciji kako bismo lakše ostvarili svoj cilj!

# data[].attributes.headline
nakon jednogodišnje korona-pauze javljamo vam se s novim brojem našega školskoga lista „Srdočki puls“. 

# data[].attributes.subject
nakon jednogodišnje korona-pauze javljamo vam se s novim brojem našega školskoga lista „Srdočki puls“. 

# data[].attributes.body
Ovogodišnji broj našega lista ugledao je svjetlo dana u digitalnom izdanju. Budući da se u protekle dvije školske godine nastava izmjenjivala uživo i na daljinu, nije ni čudo da smo odabrali upravo ovakav format. Kakva vremena, takvi običaji! Šalu na stranu, digitalni oblik lista nam je omogućio da pokažemo kako su naši učenici i njihovi učitelji unatoč pandemiji radili, bili kreativni te postizali rezultate svojim radom, trudom i upornošću. Koncept lista je ponešto drugačiji. Dosad smo pretežno pokrivali školska događanja, naše uspjehe i dječje radove. Ovoga puta naglasak smo stavili na radove i projekte učenika i njihovih mentora iz više razloga. Prvenstveno jer, za razliku od tiskanoga izdanja, nismo imali prostorno ograničenje, ali i zbog naše već postojeće mrežne stranice koja vrlo iscrpno pokriva sva školska događanja. Koristimo ovu priliku da sve naše učenike i djelatnike potaknemo na još bolju suradnju kako bismo što uspješnije prezentirali rad naše škole. Također zahvaljujemo svim učenicima i djelatnicima škole koji su dali svoj doprinos u izradi lista te se nadamo da ćete uživati dok „skrolate“ kroz naše stranice!

Uredništvo

# data[].attributes.headline
Izvanredna situacija koja nas je sve pogodila još prošle godine utječe na sve sudionike procesa odgoja i obrazovanja – učenike, učitelje, ali i ostale članove obitelji jednih i drugih koji su se odjednom našli zatvoreni zajedno u svojim domovima pred zaslonima svojih računala. Kako su pandemiju i školu na daljinu doživjeli naši učenici, pročitajte u nastavku, nakon članka naše psihologinje Tamare Bernobić.

# data[].attributes.subject
Izvanredna situacija koja nas je sve pogodila još prošle godine utječe na sve sudionike procesa odgoja i obrazovanja – učenike, učitelje, ali i ostale članove obitelji jednih i drugih koji su se odjednom našli zatvoreni zajedno u svojim domovima pred zaslonima svojih računala. Kako su pandemiju i školu na daljinu doživjeli naši učenici, pročitajte u nastavku, nakon članka naše psihologinje Tamare Bernobić.

# data[].attributes.body
PODRŠKA DJECI  ZA VRIJEME ZDRAVSTVENE KRIZE

U vrijeme globalne krize i pandemije prouzrokovane korona virusom (COVID-19) suočili smo se sa situacijom koja je za sve nas potpuno nova, nepoznata i koja je donijela brojne izazove. Našim učenicima se promijenilo puno toga: škola od kuće i online nastava, ograničenje kretanja i izlazaka, zabrana fizičkog druženja s vršnjacima i prijateljima, nemogućnost odlaska u posjete djedi i baki, rodbini, nemogućnost uživanja u slobodnim aktivnostima i trenizima.

S obzirom na navedeno kod djece su se javljali različiti osjećaji vezani za novonastale okolnosti od straha, tuge, ljutnje do tjeskobe, zabrinutosti ili pak ravnodušnosti i bezvoljnosti. Neka djeca nisu primijetila veće i značajnije promjene dok se kod neke pojavila pretjerana zabrinutosti za vlastito zdravlje i zdravlje bližnjih, razdražljivost, svadljivost, nemotiviranost za rad i ispunjenje školskih i kućanskih obaveza, manjak koncentracije, gubitak apetita, nesanica ili pretjerana pospanost, negativne misli, psihosomatske tegobe (najčešće glavobolje) i sl. Sve navedeno je normalno te postoji izreka da je u kriznim stanjima „svaka nenormalna reakcija na nenormalnu situaciju – normalna“.

Reakcije djece mogu se razlikovati ovisno o dobi djeteta, karakteristikama osobnosti, razvijenim mehanizmima suočavanja sa stresom kao i s obzirom na stupanj podrške koju dijete ima u obitelji i u okolini. Pokazalo se da o roditeljskim reakcijama i načinu nošenja sa stresom uvelike ovisi način na koji će djeca doživjeti ovu situaciju i kako će se njome nositi. Djeca se u svojoj obitelji trebaju osjećati zaštićeno i sigurno, a ako je roditelj pretjerano zabrinut i anksiozan, veća je vjerojatnost da će biti i dijete. S druge strane, nije dobro negirati osjećaje ili ih umanjivati. Pokazujući vlastite emocije pred djecom, roditelji modeliraju kako se izražavaju emocije te kako se s njima nositi, na koji način se umiriti i postići da se osjećamo bolje.

Roditelji su se također tijekom pandemije suočili s raznim problemima i teškoćama. Briga za vlastito zdravlje i zdravlje svoje obitelji, samoizolacije i bolesti, gubitak posla ili nesigurnost vezana za posao, neizvjesnost, briga za vlastite roditelje starije životne dobi, briga za školsko postignuće i pomoć djeci u organizaciji i učenju tijekom online nastave, samo su neki od izazova. Stoga su često bili u dilemi kako pomoći djeci, kako im osigurati nesmetan rast i razvoju u novonastalim uvjetima te kako ih motivirati za učenje u online okruženju.

Neki od savjeta koji su mogli pomoći kako bi se dijete lakše nosilo sa situacijom:

-        Iskren razgovor s djetetom i objašnjavanje situacije na način prikladan dobi djeteta, slušanje djeteta i odgovoranje na njegova pitanja, bez zastrašivanja i skrivanja informacija od djeteta jer djeca lako mogu zaključiti da je situacija još gora nego što uistinu jest

-        Slušanje samo provjerenih infomacija i ograničenje informiranja putem medija na maksimalno dva puta dnevno

-        Objašnjenje djetetu što može napraviti kako bi zaštitilo sebe i druge, naglašavanje važnost održavanja osobne higijene, pranja ruku, zdrave pehrane, dovoljno sna i socijalnog distanciranja

-        Pomaganje djetetu u stvaranju dnevne rutine, koja umiruje i daje osjećaj predvidljivosti. Pomaganje djetetu u strukturiranju dana i rješavanju školskih  zadataka (osiguravanje mirnog kutka za učenje, pomoć u organizaciji oko učenja i sl.)

-        Zadržavanje nadzora nad gledanjem TV programa, korištenjem interneta i društvenih mreža koliko god je to moguće, kako bi se izbjeglo izlaganje djeteta uzemirujućim sadržajima i netočnim informacijama

-        Zajedničko osmišljavanje slobodnog vremena kroz zajedničke aktivnosti: društvene igre, razgovor, slušanje glazbe, čitanje, vježbanje, hobije

-        Poticanje zdravih navika i fizičke aktivnosti - u stanu kroz zajedničko vježbanje, igru, natjecanje, zabavne poligone, a s popuštanjem mjera što više boravka na otvorenom, u prirodi, sport.

-        Podržavanje djeteta u održavanju socijalnih odnosa i druženju s prijateljima putem različitih oblika digitalnih tehnologija

O online nastavi

Iako je online nastava u početku bila dobro prihvaćena od strane učenika (pogotovo viših razreda) vrlo brzo su se uvidjeli problemi ovakvog načina učenja i poučavanja. Prije svega, online učenje zahtjeva veći stupanj kognitivnog (misaonog) angažmana, veću odgovornost i autonomiju djeteta u smislu organizacije učenja, samokontrole i samoregulacije učenja. Dijete samo izabire kada i što učiti, koliko dugo i na koji način, a u okruženju vlastitog doma, uz veću izloženost različitim distraktorima (mobiteli, internet, igrice, braća i sestre, obiteljska dinamaika i sl.) i smanjenim nadzorom od strane nastavnika i roditelja, djeci je bilo teže započeti učiti te u učenju ustrajati.  Nadalje, iako su se nastavnici trudili gradivo učiniti što razumljivijim i zanimljivijim učenicima, pojavili su se problemi kako motivirati učenike na učenje, kako ih potaknuti na rad te na koji način adekvatno provjeriti usvajanje znanja i razumijevanje gradiva kod učenika.

Ono što su naši učenici pohvalili kod nastave na daljinu je dobra komunikacija s učiteljima koji su bili uvijek dostupni i spremni dodatno pojasniti gradivo i zadatke. Nekim učenicima se jako svidjelo to što su mogli biti samostalni u radu i sami organizirati svoje vrijeme, te učiti samostalno, otkrivanjem i istraživanjem. Kao pozitivno, navodili su i to da nastava obično kraće traje nego u učionici, manje je stresa i pritiska, nema učenika koji ometaju rad.  Najviše im se sviđala kombinacija zadataka u virtualnoj učionici i nastave „uživo“ putem Zooma.

Kao nedostatke online nastave učenici su najčešće navodili previše zadataka i dnevnih obaveza, jako puno pisanog materijala u virtualnim učionicama, teškoće pri razumijevanju gradiva, teškoće prilikom korištenja novih računalnih alata i programa te pojačan stres prilikom pisanja online testova i usmenog ispitivanja putem videopoziva.

Vezano za emocionalno stanje učenika, više od polovine naših učenika procjenjuje da se tijekom online nastave osjećala umorno i iscrpljeno. Djevojčice su se često ili vrlo često osjećale nervozno i tužno te su češće tražile pomoć stručne službe u nošenju s poteškoćama.  Bile su pojačano zabrinute i za školski uspjeh te za „rupe u znanju“ kad se vrate nazad u učionice. Dječake je najviše smetalo to što se nisu mogli baviti željenim aktivnostima i treninzima u slobodno vrijeme.

Općenito, učenici procjenjuju da im je najteže bilo to što se nisu mogli družiti s prijateljima uživo, a što je izrazito važno za njihov emocionalni i socijalni razvoj.

S obzirom na sve navedeno, odgovornost je na svima nama da djecu ohrabrimo, razumijemo te im pružimo podršku, posebice u vremenima krize.  Ono što možemo je svojim primjerom pokazati kako se uspješno nositi s novim okolnostima, hrabro, optimistično i strpljivo, zadržavajući optimizam, te usmjeravajući misli na sve pozitivne aspekte situacije koja nas je snašla.

„Kinezi koriste dvije riječi za riječ kriza: wei = rizik, opasnost i ji = prilika, mogućnost. Upravo to možda najslikovitije objašnjava zašto ćete od psihologa čuti da je „Kriza i šansa.“, šansa da iz nje izađemo bolji i snažniji nego što smo bili. Kao ljudi solidarniji, kao obitelj povezaniji, kao djeca sigurniji u sebe i s nekim novim vještinama za nošenje s nedaćama i teškim trenucima u životu. Kriza nam pomaže odrasti.“ (L.Arambašić)

Tamara Bernobić, psihologinja

# data[].attributes.body
Pandemija, COVID19, online nastava, lockdown, respirator … To su samo neke od stranih riječi čije značenje do prije par mjeseci nisam niti poznavala, a nisam ni danas sasvim sigurna koje je njihovo pravo značenje. Pandemijska svakodnevica obuhvatila je na svoj čudan način sva važna pitanja u društvu, a jedno od najspominjanijih je i škola. Poput ovih maglovitih izraza s početka i pandemija se spustila na školu poput magle, zaklonila nam vidik i udaljila nas je jedne od drugih.

Udaljenost, usamljenost, dosada. Možda je noć postala novi dan. Možda je Internet ona prava stvarnost jer u pravoj stvarnosti gotovo nema ničega – moja soba, prazne ulice, zatvorena kina, zaključana igrališta. Šećem se po stanu, a roditelji stalno nešto zapitkuju. Vraćam se u svoju sobu. Opet soba. Danas sam se probudila rano, prije 11 sati pa otvaram laptop, rješavam kvizove, uploadam zadaću, a jedini glas koji čujem je glas moje profesorice koja razgovijetnim, umirujućim tonom objašnjava novu lekciju. A možda i nije nova, možda je to lekcija od prošlog tjedna. Ah, ali kao da je važno. Konačno stiže večer, odlazim u svoju sobu, palim internet i konačno sam tu među svojim prijateljima. Neke nove smiješne fore, zabavni video, i novi status zaslužili su like. Nova glazba, chat i smijeh. Nisam ni primijetila, a već je prošlo 2 ujutro. Pa već je novi dan. Da, još jedan korona, „online“ dan.

Možda sam malo pretjerala s ovakvim prikazom katastrofe kao iz nekog ZF filma. Ipak, pandemijska magla koja se spustila na nas izoštrila nam je osjetila i naučila nas nekim novim stvarima. Objašnjenja moje profesorice, pregledna prezentacija i simpatičan kviz stvarno su bolji od onog pisanja po ploči. Sažeti „online“ ispiti kao da su izvukli ono najvažnije iz nepreglednih i često dosadnih tekstova u udžbeniku koji sadrže i dosta nevažnih podataka i nekakvih datuma koje i tako nitko ne pamti.  Zanimljivi kvizovi i simpatični, poučni video uradci zaslužuju da ih se pogleda i više puta. Kratak i zanimljiv „online“ sat koji odmah čini važne stvari jasnima.

I kada se raziđe ova pandemijska magla, možda će ostaviti školu još i boljom. Gradivo koje je prikazano i objašnjeno na moderan i brz način i zadaća koja je brzo napisana važni su, jer onda dolazi onaj drugi dio dana koji nam svima nedostaje. Taj dio dana zove se sloboda: slobodne aktivnosti, glazba, ples, odlazak u planetarij, tenis, plivanje, skate, vožnja biciklom i odlazak u prirodu. To je ono što nas čini posebnim i sretnim, sretnim učenicima u sretnoj školi.

Eva Kranjčević 8.c

# data[].attributes.body
Svijetom trenutno vlada epidemija koronavirusa. Uvijek postoji rizik da će škole prijeći iz standardne nastave u nastavu na daljinu. Neki je vole, a drugi ne. No je li nastava na daljinu zaista nužno zlo?

Bez sumnje, virtualna nastava ima puno mana. Za početak, potrebno je biti pred ekranima po cijele dane, što nije zdravo. Učitelji također moraju izrađivati sadržaje za takvu nastavu i biti pred ekranima. Učenici takvom nastavom puno teže uče jer im učitelji ne mogu uživo objasniti gradivo. Puno je lakše kada oni uživo objašnjavaju, nego kada učenici samostalno iščitavaju udžbenike i priručnike. Roditelji im mogu pomoći s gradivom, no oni nisu učitelji. Roditelj nije educiran za prenošenje znanja, a neki roditelji možda i sami ne razumiju gradivo, niti ga moraju razumjeti. Osim toga, mnogim učenicima nedostaju njihovi kolege. Rijetko ih viđaju jer se sve odvija od kuće. Ne treba zaboraviti ni socijalno ugrožene ili manje imućne obitelji kojima bi problem mogao biti trošak pokućnoga interneta.

Bilo kako bilo, nastava na daljinu ima i svojih vrlina, osim, razumljivo, epidemiološkoga argumenta. Prva i najočitija sa stajališta učenika je – ne treba ustajati tako rano. Učenici se mogu ustati i riješiti zadatke kada žele, nema „gubljenja vremena“. Umjesto da svi budu u školi po šest sati, mogu vrijeme rasporediti kako žele. Ugodnije je biti u toplini svoga doma, nego u neudobnim školskim klupama. Oni malo proždrljiviji mogu jesti i sudjelovati u nastavi istodobno. Učenici su također pod manjim pritiskom i stresom. Kviz za ocjenu puno je lakše riješiti negoli veliku pisanu provjeru uživo. Postoje i introvertni učenici kojima kolege smetaju i živciraju ih pa im je takva nastava odmor od njih.

Iako ima svojih protivnika, nastava na daljinu nikako nije nužno zlo.  U ovoj epidemiji, ona je prava stvar zato jer se tako prijenos virusa smanjuje i lakše se bori protiv njega. Naravno, ona ima i svojih mana, kao što ih ima i standardna nastava.

Krešimir Bravić, 8.b

# data[].attributes.body
Do ožujka ove godine većina učenika nije znala što je nastava na daljinu. Sada smo već mali stručnjaci za nastavu na daljinu. Ona ima svoje prednosti i nedostatke, no sigurno je da je živa riječ učitelja nezamjenjiva.

Vjerujem da se većini učenika u početku svidjela pomisao na nastavu kojoj mogu pristupiti kada god žele. Bilo je zanimljivo ne ustajati se rano i ostajati kod kuće. Činilo se zanimljivim fotografirati zadaće i biti pred računalom cijeli dan. Nastava na daljinu nam je definitivno smanjila stres. Međutim, ubrzo su postali vidljivi nedostatci.

Na nastavu se treba prijaviti u osam sati ujutro. To ne ostavlja vremena za ljenčarenje i izležavanje. Bilježe se izostanci. Nastava se održava u stvarnom vremenu. Zadatci stižu tijekom cijeloga dana. Ne zna se do kada traje nastava i kada je slobodno vrijeme. Treba nadoknaditi sve što nismo odradili. Teško je organizirati se. Učenici sami čitaju zadatke i nemaju se kome obratiti za pojašnjenje i pomoć. U trenutku rješavanja zadatka, učitelji nam nisu dostupni. Pojedini učitelji ne odgovaraju na poruke. Ne znamo je li zadaća točna ili pogrešna. Postaje jasno da nismo svi tako informatički pismeni koliko smo mislili. Pojedini učenici ne znaju pristupiti satu na ZOOM-u. Izostaje zvuk, gubi se slika. Ispiti se pišu u određeno vrijeme i strahujem da će nestati struje ili interneta. Prije nisam trebao brinuti o tome. Razmišljam kako je učenicima čiji roditelji ne mogu priuštiti računalo ili internet. Zanči li to da je nastavom na daljinu ugroženo njihovo pravo na školovanje? Školsku je ploču zamijenio ekran. Pisane su obavijesti zamijenile učitelje. Nema druženja i tjelesnih aktivnosti. Roditelji pokušavaju biti učitelji i pomagati svojoj djeci. Nekima roditelji pišu zadaće i zaslužuju odlične ocjene. Učitelj ne može provjeriti ni biti siguran je li to tako. Varanja na ispitima su moguća, a teško ih je dokazati. Nema načina da budemo aktivni na satu.

Dobro je da postoji nastava na daljinu. Ona omogućuje kakvo-takvo obrazovanje. Ona je nužna u uvjetima zaraze i bilo bi dobro da ostane i zaživi kao dopuna nastavi uživo, ali nije jednako vrijedna i ne može u potpunosti zamijeniti nastavu uživo zato što je riječ učitelja nezamjenjiva.

Ivan Padjen, 8.b

# data[].attributes.body
Kako nas je ove školske godine, za vrijeme čitanja lektire Anto Gardaš: Filip, dječak bez imena „zadesila“ online nastava, okušali smo se u malo drugačijem prikazu lektirnog zadatka. Stoga su se učenici petih razreda okušali u stvaranju digitalnog plakata u Canva programu. Zadatak im je bio izraditi plakat o dječaku Filipu i njegovim dogodovštinama o kojima su saznali iz spomenutog romana. U nastavku pogledajte najuspješnije ostvaraje učenika 5.b razreda.

Dea Bukvić Bolanča, učiteljica HJ

Antun Bokan Hernaut, 5.b

# data[].attributes.body
Karolina Knezić, 5.b

# data[].attributes.body
Andre Banjanin, 5.b

# data[].attributes.body
Jan Verić Nikšić, 5,b :

# data[].attributes.body
Eliza Spajić, 5,b

# data[].attributes.body
Noemi Tambolaš, 5.b

# data[].attributes.body
Vanja Zatezalo, 5.b

# data[].attributes.body
Tijekom nastave na daljinu učenici su prezentirali svoje „lektire iz vrećice“ putem video uradaka.

# data[].attributes.body
Izvanredna situacija iznjedrila je i snalažljivost naših učenika i učitelja. Tako su i satovi lektire izgledali drugačije no inače. Kako je to izgledalo u 7.b razredu, poslušajte u nastavku. Donosimo samo neke od snimljenih monologa učenika 7.b razreda s promjenjenom gledišta prema lektirnom djelu Vjekoslava Majera „Iz dnevnika maloga Perice“.

# data[].attributes.body
Andreja Šljivo

# data[].attributes.body
Pavle Kulaš

# data[].attributes.body
Ove smo školske godine na satovima Hrvatskoga jezika puno razgovarali i učili o kraćim epskim vrstama; mitovima, legendama, bajkama, basnama i povezivali ih sa znanjem iz povijesti i mitologije. Nakon nekoliko predavanja, učenici su izrazili želju za stvaranjem vlastitih mitova, a kako je njihova mašta bujna i raznolika, pročitajte dva mita učenica 6.d razreda pa procijenite jesu li vas uspjele uvući u svoj zamišljeni svijet.

Dea Bukvić Bolanča, učiteljica HJ

# data[].attributes.body
Maša Šverko, 6.d

# data[].attributes.body
Neva Roviš, 6.d

# data[].attributes.body
Učenici 6D razreda u sklopu cjelogodišnjeg školskog projekta Pišemo glagoljicom krenuli su u suradničko i istraživačko učenje korelacijom nastavnih predmeta (Povijest, Hrvatski jezik, Likovna kultura, Informatika) koristeći različite suvremene metode rada u frontalnoj i online nastavi. Cilj projekta bio je razviti svijest o očuvanju i njegovanju nacionalne, kulturne i duhovne baštine te upoznati dio svojeg nacionalng identiteta temeljem učenja i istraživanja nacionalne povijesti.

Hrvatskom glagoljicom je u proteklom tisućljeću stvoreno tisuće spomenika, a njome se služilo više slavenskih naroda i jedini narod koji se nastavlja njome i aktivno koristiti. Na glagoljici su tiskane prve hrvatske riječi, pisan je prvi hrvatski zakon, prva hrvatska knjiga i prva hrvatska početnica.

Učenici su istražili povijesni okvir nastanka glagoljice (vrijeme i prostor), tehničke strane pisma na glagoljici (glagoljska slova, vrste glagoljice, glagoljica na tipkovnici), zemljopisnu rasprostranjenost i reprezentativne spomenike glagoljice (prostor djelovanje Konstantina i Metoda i njihovih učenika, rasprostranjenost glagoljice u susjednim zemljama, reprezentativni spomenici), likovno predstavljanje u različitim likovnim tehnikama i izradu Kahoot kviza znanja i ppt prezentacije koja je objavljena i na web stranicama škole.

Mentori učenika u školskom projektu Pišemo glagoljicom bili su: Dea Bukvić Bolanča, prof., Ivana Dužević, prof., Leona Lempl, prof. i Vesna Slaviček, prof.

# data[].attributes.body
Kako bi učenici uvidjeli važnost i primjenu matematike u svakodnevnom životu i njenu povezanost s mogućim izborom posla jednoga dana, učenicima sedmih razreda zadale smo projektiranje tlocrta matematičkog vrta. Prije same izrade tlocrta ucenici su dobili detaljnu uputu za rad kao i rubriku po kojoj će se rad vrednovati. Osim znanja matematike, neki učenici su se u svom radu iskazali na vrlo kreativan nacin. Matematički vrt trebao je sadržavati elemente kruga i kružnice, od kojih su neki elementi bili obavezni, a ostale su učenici mogli samostalno osmisliti. Potrebno je bilo i isplanirati vrstu bilja koju bi posadili u zamišljenim gredicama. Vrt su učenici nacrtali u željenom omjeru te su računali površine cvjetnih gredica i njihove opsege. Na ovaj način povezali smo matematiku s likovnom i tehničkom kulturom te biologijom. Iako su neki radovi imali grešaka u izračunu, učenike bismo željele pohvaliti za rad i trud.

Danica Kovačić, prof. i Barbara Ban, prof.

# data[].attributes.body
Sara Ivanović, 7.a

# data[].attributes.body
Karolina Maričić, 7.b

# data[].attributes.body
Od školske godine 2020./2021. OŠ Srdoči sudjeluje u Erasmus+ projektu naziva "SEE for better life". U projekt su uz našu školu, uključene škole iz Italije, Latvije, Poljske iTurske. Sudjeluju učenici šestih razreda, a ostvaruje se kroz suradnju sa školama partnerima i nizom zajedničkih aktivnosti osposobljavanja, podučavanja i učenja.
Cilj projekta je pomoći učenicima u razumijevanju važnosti kulturnog nasljeđa, tradicije i
običaja, važnosti učenja engleskog jezika, te važnosti razvoja vještina vezanih
uz informacijsko-komunikacijsku tehnologiju.

Zbog pandemije, nažalost, nismo bili u mogućnosti putovati i posjetiti partnerske škole. Smanjili smo broj planiranih aktivnosti, a trajanje projekta produljili za godinu dana. Veselimo se jeseni i nadamo se da ćemo ga u naredne dvije školske godine uspjeti realizirati. Više o samom projektu, možete saznati na službenoj web stranici   www.seeforbetterlife.weebly.com

Ivana Barbarić, prof.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
OŠ Srdoči

0:00

7:27

Back

# data[].attributes.body
2.a razred s učiteljicom Paulom Trinajstić-Ivančić sudjelovao je u projektnom zadatku na temu "My pet" (Moj kućni ljubimac). Učenici su pisali kratki sastavak u kojem su opisivali svojeg kućnog ljubimca te rad upotpunili fotografijom ili crtežom.
Četvrti su razredi tijekom školske godine u sklopu nastave Engleskog jezika kreirali nekoliko projektnih zadataka. Teme su između ostalih bile "Our school/Naša škola" u kojem su predstavljali, naravno, našu OŠ Srdoči te druga zanimljiva tema pod nazivom "My town or My dream town/Moj grad ili Moj grad iz snova" u kojem su pisali o gradu Rijeci ili svom zamišljenom gradu iz snova. Pogledajte samo neke od prezentiranih radova:
"Our school" - redom
Ana Maljković i Lara Košuta (4.a) - plakat
Helena Knežević i Nika Popović (4.b) - plakat
Andrej Jelača, Ida Tommasini i Petar Sardelić  (4.b) - PPT

"My town/My dream town"
Helena Knežević, Milana Lukić i Lea Tijan (4.b) - plakat
Sunčica Divjak i Nika Popović (4.b) - plakat
Mia Macan, Paola Ružić, Leona Kružić i Mauro Sakić (4.b) - PPT

6 Attachments

Borna Bujan, 2.a

# data[].attributes.body
Cvita Jelenović, 2.a

# data[].attributes.body
Dorian Petrović, 2.a

# data[].attributes.body
Eliana Mišković, 2.a

# data[].attributes.body
Dominik Šegulja, 2.a

# data[].attributes.body
Vito Radović, 2.a

# data[].attributes.body
Andrej Jelača
Ida Tommasini
Petar Sardelić, 4.b

# data[].attributes.body
Eva Kranjčević, 8.c

# data[].attributes.body
Marta Jerković, 8.c

# data[].attributes.body
Quest'anno alle lezioni di Lingua italiana abbiamo imparato come descrivere il nostro tempo libero. Siamo ragazzi molto sportivi, Ci piace correre, ballare, giocare e navigare. Come tutti i giovani adoriamo musica croata e straniera, abbiamo i cantanti e band preferiti, le canzoni che ascoltiamo tanto. Alcuni di noi suonano anche uno strumentoe frequentano la scuola di musica. Ci piace anche giocare a videogiochi, ma non esageriamo perche ci sono anche tanti compiti a scuola. Ecco i nostri racconti.

# data[].attributes.body
Ema Peruško, 6.b

# data[].attributes.body
Damian Mlinar, 6.b

# data[].attributes.body
Sara Bilen, 6.b

# data[].attributes.body
Maro Bratonja, 6.b

# data[].attributes.body
Petra Brlas, 6.b

# data[].attributes.headline
Ich bin multilingual. Das ist meine Superkraft!

# data[].attributes.subject
Ich bin multilingual. Das ist meine Superkraft!

# data[].attributes.body
Petra Mrdalj, 6.c

# data[].attributes.body
Anamaria Matić, 7.d

# data[].attributes.body
07. svibnja 2021. u organizaciji Matematičkog društva Istra, održao se Festival matematike u Puli. U kategoriji „Ekipe za 5+“ natjecalo se pet ekipa naše škole.

Dvije ekipe učenica i učenika 3. i 4. razreda u konkurenciji od 48 ekipa natjecale su se u kategoriji Piko. Ekipu „Pomer“ činile su cure: Sara Horvat, Viktorija Jadro (3. razred), Ida Tommasini i Helena Knežević (4. razred) i osvojile 3. mjesto, a ekipu „Polje Ćepić“ činili su dečki: Dominic Gijačić, Marin Sorola (3. razred) i Andrej Jelača, Šime Iskra (4. razred) i osvojili 8. mjesto.

U konkurenciji od 68 ekipa u kategoriji Mikro za učenike 5. i 6. razreda natjecale su se također dvije ekipe. Ekipu „Draguć“ činili su: Ivan Terzić, Erik Ćosić (5. razred), Sebastian Mušura i Filip Šuša (6. razred), mentorice: Violeta Odorčić i Danica Kovačić i osvojili 22. mjesto, a ekipu „Kirmenjak“ činili su: Luka Milani, Josip Laginja (5. razred), Jakov Jurin i Rene Matijević, mentorice: Violeta Odorčić i Barbara Ban i osvojili 38. mjesto.

U kategoriji Mega za učenike 7. i 8. razreda ukupno je bilo 37 ekipa, a naša ekipa pod imenom „Eufrazijeva bazilika“, u sastavu: Dan Roviš, Marin Čupić (7. razred), Judita Jurin i Lana Milani (8. razred), mentorice: Barbara Ban, Danica Kovačić i Nensi Lučić Kinkela, osvojila je 1. mjesto. Svim učenicima i mentorima čestitamo!

# data[].attributes.body
Bilingualism Matters@Rijeka, ogranak centra Bilingualism Matters sa Sveučilišta u Edinburghu koji djeluje pri Filozofskome fakultetu u Rijeci, povodom Europskoga dana jezika, koji se obilježavo 26. rujna, raspisao je natječaj za najbolji učenički uradak na temu Višejezična/višejezičan sam. To je moja supermoć! (Ich bin multilingual. Das ist meine Superkraft!) Učenice Leonarda Pranjić (4.a) i Mila Musulin (6.b) su sudjelovale na natječaju u sklopu izborne nastave njemačkog jezika s mentoricom Ivanom Erak i osvojile 4. mjesto. Učenice su dobile poklon bon u iznosu od 50 kn u knjižari „Hoću knjigu“ u Tower Centru Rijeka.

# data[].attributes.body
Leonarda Pranjić, 4.a

# data[].attributes.body
Mila Musulin, 6.b

# data[].attributes.body
Mario Anđelić, učenik 8. d razreda, bio je vrlo uspješan na 27. literarnom natječaju Hrvatskoga dječjeg festivala. Naime, od 150 pristiglih pjesama njegova je pjesma ,,Sloboda'' uvrštena među 24 pjesme koje će se objaviti u Zborniku HDF-a.

Erika Pleše, učenica 8.d razreda, napisala je jedan od pet najboljih putopisa prema mišljenju povjerenstva 8. natječaja za najljepši dječji putopis Putositnice.

U zbirku nagrađenih putopisa, uz njezin putopis o Rijeci, uvršten je i rad još jednog učenika 8.d razreda Nike Vukovića kao posebno pohvaljen putopis. Niko je opisao Vikend u Mekinjaru.

Mentorica nagrađenih učenika bila je profesorica Irena Ritterman.

# data[].attributes.body
Pročitajte radove učenika 1.a razreda koji su sudjelovali na literarnom natječaju „Čakavčići pul Ronjgi“ čija je mentorica bila Antea Milič Marčinković.

# data[].attributes.body
Svi učenici sedmih razreda obilježili su Svjetski dan pripovijedanja kazivajući priču po želji.

# data[].attributes.body
,,Odrastanje bez (e)nasilja - pravo svakog djeteta"

Učenici, učitelji i roditelji uključili su se u obilježavanje Medijskoga dana u organizaciji Djece medija. Roditelji su slušali predavanje izv. prof. dr. sc. Igora Kanižaja i ocijenili ga iznimno korisnim, a za učenike je predavanje pripremila Ivana Folo, mag. comm. Učiteljima je o izazovima virtualnoga svijeta izlagao prof. dr. sc. Daniel Labaš. Svi su webinari bili namijenjeni prevenciji i suzbijanju elektroničkoga nasilja među djecom.

Cilj je projekta ,,Odrastanje bez (e)nasilja - pravo svakog djeteta" da djeca nauče prepoznati prednosti i prijetnje koje donosi korištenje novih medija, da primijene načine zaštite na internetu i društvenim mrežama, osobito na društvenim mrežama i komunikacijskim kanalima koje najčešće rabe (Snapchat, Instagram, Facebook i drugi) te nauče kome se mogu obratiti u slučaju zloporabe. Također, upozorava se na međuvršnjačko (elektroničko) nasilje koje je najučestalija vrsta nasilja među djecom.

Potporu projektu pružilo je Ministarstvo rada, mirovinskog sustava, obitelji i socijalne politike.

Irena Ritterman, prof.

# data[].attributes.body
I ove godine naša je škola sudjelovala u projektu “Škole u kinu“ u organizaciji Art-kina Croatia pod pokroviteljstvom Grada Rijeke. Zbog epidemiološke situacije, terenske se nastave nisu odvijale, ali su učenici preporučene filmove gledali u školi ili u kući tijekom nastave na daljinu. U programu su sudjelovale profesorice Hrvatskoga jezika sa svojim učenicima. Šesti, sedmi i osmi razredi naše škole odgledali su sljedeće renomirane europske filmove ovjenčane brojnim međunarodnim nagradama: Rocca mijenja svijet, Moj brat lovi dinosaure, Moje neobično ljeto s Tess, Sune i Sune, Moja sestra mršavica i Haker.

Filmovi iz programa „Škole u kinu“ filmski opismenjuju osnovnoškolce te „bruse“ njihov filmski i umjetnički ukus. Svojom kvalitetom i životnom tematikom oplemenjuju naše učenike koji su izloženi uglavnom filmskim uspješnicama upitne kvalitete koje su medijski zastupljenije i popularnije od ovih europskih filmskih uradaka čiju je kvalitetu struka prepoznala i nagradila.

U nastavku pročitajte prikaze filma Moj brat lovi dinosaure (2019.) redatelja Stefana Cipanija koje su napisale učenice Judita Jurin (8.b) i Lorena Smojver (8.c) . Pročitajte također dojmove učenika 8.d razreda nakon gledanja Cipanijeva filma te filma Moje neobično ljeto s Tess (2019.) redatelja Stevena Wouterlooda.

# data[].attributes.body
Radovi učenika

# data[].attributes.body
Učenice 8. b razreda, Judita Jurin i Lana Milani osvojile su srebrnu medalju na ekipnom matematičkom natjecanju parova MAT liga 2020./2021. Drugo mjesto su osvojile  i u apsolutnoj kategoriji  u koju su uključeni centri izvrsnosti.

Medalje i darove uručio im je ravnatelj naše škole, mr. sc.  Ivan Vukić. Ravnatelj je održao motivacijski govor isprativši učenike koji su na kraju osnovnoškolskog obrazovanja.

Istaknuo je kako znanje vodi  uspjehu i kako će se rad, trud i ulaganje u sebe  uvijek isplatiti.

Marija Jurin, uč. RN

# data[].attributes.headline
Zajedno možemo više. S ljubavlju možemo najviše.

# data[].attributes.subject
Zajedno možemo više. S ljubavlju možemo najviše.

# data[].attributes.body
Tijekom mjeseca ožujka naša je škola bila uključena u korizmenu akciju Caritasa Riječke nadbiskupije „Crtamo i pomažemo“. Učenici koji pohađaju nastavu Katoličkog Vjeronauka oslikavali su kartonske kutijice i prikupljali novčane priloge. Prikupljena sredstva bit će utrošena za nabavu školskog vozila Prve osnovne škole Petrinja.

Učenici su s radošću prihvatili sudjelovanje u projektu te svojom kreativnošću iskazali podršku Petrinji, a vedrim bojama poslali poruku kako nakon kiše uvijek dolazi sunce.

Ovim putem želimo zahvaliti svim srdočkim učenicima i roditeljima koji su još jednom pokazali kako imaju veliko srce i znaju prepoznati trenutak kada je pomoć najpotrebnija.

Dragi učenici i roditelji, od srca vam hvala što ste učenike i djelatnike Prve osnovne škole Petrinja približili njihovome cilju za 3294 koraka.

Vjeroučitelji Zrinka Terzić, Boris Barbarić i učiteljica na zamjeni Lucija Anić

# data[].attributes.body
Završena humanitarna akcija „Solidarnost na djelu 2020.“

I ove se godine škola Srdoči uključila u humanitarnu akciju Hrvatska Crvenoga križa „Solidarnost na djelu 2020.“ pod motom „Ne dvoji, za drugog izdvoji.“ Ni otežana društvena stvarnost prožeta epidemiološkim mjerama nije spriječila učenike, njihove roditelje i učitelje da sudjeluju u akciji i time pokažu osjetljivost prema najugroženijima u Republici Hrvatskoj. Prikupljeno je 800 kn i uplaćeno na račun Hrvatskoga Crvenoga križa. Hvala svima!

Zrinka Terzić

# data[].attributes.body
U programu produženoga boravka učenici 1.a i 1.b s učiteljicom Anteom Milič Marčinković te učenici 1.c i 1.d s učiteljicom Milom Iskrom obilježili su 22. travnja Dan planeta Zemlje izradom prigodnog plakata. Pisali su poruke za očuvanje planeta Zemlje, gledali edukativne emisije te učili o važnosti recikliranja.

# data[].attributes.body
Obilježili smo i Svjetski dan plesa 29.travnja. Taj dan smo istraživali različite vrste plesova, svrhu plesa i njegove dobrobiti te smo se posebno orijentirali na balet. Nakon slušanja “Plesa šećerne vile” Petra Iljiča Čajkovskog učenici su izrađivali svoje vile malo drugačijom tehnikom: pomoću štapića za uši i tempera su im slikali haljinice.

# data[].attributes.body
Okušali su se i u pisanju haiku poezije te su pod vodstvom učiteljice Antee Milič. Marčinković pisali svoje haiku pjesmice koje su poslane i na natječaj.

# data[].attributes.body
Učenici 1.a,b, c i d svojim likovnim radovima ukrašavaju dio školskih panoa.

# data[].attributes.body
Ručice trećaša sijale su sjeme u male cvjetnjake, posule ga crnom zemljom. Vrijedno su ga čuvale na toplom i svjetlom mjestu te zalijevale vodom baš koliko treba.

Kada su završili proljetni praznici stabljike su već nosile listove okrenute Suncu. Uz prozore naše učionice rasle su mlade biljke. Rasle i razvijale se, možda su i učile zajedno s nama. Kada su se iz cvjetova razvile mahunice male ruke trećaša su ih mazile.

Došlo je vrijeme kada su listovi počeli žutjeti, a mahune bile spremne za branje. Ruke naše vrijedne kuharice su nam ih vratile skuhane i začinjene solju i maslinovim uljem.

Bilo je to slađe i ukusnije od ijedne grickalice. Jeli smo plodove naših ruku.

Eko skupina 3.d

# data[].attributes.body
Dora Biondić -viceprvakinja Hrvatske u tenisu (kategorija do 14 g.)

Svojim vrhunskim rezultatima Dora je izborila mjesto u reprezentaciji. Uskoro putuje na Europsko prvenstvo kao jedna od dvije natjecateljice iz naše države! Zatim slijedi i Olimpijada...

Kada si se zaljubila u tenis?

Kada sam počela trenirati tenis, imala sam svega pet godina i mislila sam da će mi to biti samo još jedan od hobija, ali samo par treninga kasnije znala sam da sam se zaljubila i da je to sport koji će mi promijeniti život.

Tko su ti teniski uzori?

Gledajući muški tenis moj uzor je definitivno Rafael Nadal od njega sam puno naučila o tome kako se moram boriti do zadnje lopte, a kod ženskog tenisa uzor mi je Simona Halep od nje sam naučila da nema čarobnog štapića koji će mi pomoći u teškim situacijama nego samo trebam pokušavati dok ne uspijem.

Kako izgleda jedna tvoj dan? Trenutačno se pripremaš za Olimpijadu. Na koji način?

Moj dan je uvijek jako uzbudljivi pun novih avantura, započinje dizanjem ujutro i doručkovanjem, nakon toga jutarnji trening od dva sata, poslije treninga ručam i odlazim na sljedeći trening, navečer se istuširam i večeram i odlazim spavati. Imam neke svoje rituale koje uvijek radim prije turnira, ali naravno i treniram kako bih bila spremna fizički za mečeve. Osim fizičkog pripremanja tu su i psihičke pripreme(fokusiranje, želja za pobjedom…).

Prehrana je vrlo važna. Kako izgleda tvoja prehrana i tko brine o tvojim namirnicama?

Hranim se dosta zdravo i imam nutricionisticu koja mi sastavlja prehranu koja meni najviše odgovara.

Pretpostavljam da ti je podrška obitelji iznimno važna. Tko te prati na putovanjima?

Na mojim putovanjima skoro uvijek ide moj trener i jedan od roditelja. Oni su mi stvarno velika podrška i uvijek su tu za mene.

Vodiš dinamičan život. Što sve stižeš, a za što nemaš vremena?

Dosta sam organizirana osoba pa za sve imam vremena, jedino što druženja s prijateljima ima sve manje, ali ako želim biti najbolja tu su i odricanja.

Kako nadoknađuješ izbivanja iz škole?

U školi trenutno rješavam sve onilne ima super profesore koji mi izlaze u susret kako bih rješila sve zaostatke

Na koje si svoje uspjehe najviše ponosna?

Na sve uspjehe sam jako ponosna i svi su tražili puno truda, ali izdvojila bih da sam bila četverostruka prvakinja u Hrvatskoj i bila sam u reprezentaciji Hrvatske. Bila sam u : Francuskoj, Velikoj Britaniji, Španjolskoj, Austriji, Sloveniji, Italiji, Njemačkoj i Belgiji.

U kojim si sve zemljama nastupala? Gdje ti je bilo najljepše?

Najdraža država u kojoj sam bila je Belgija. U njoj je sve mirno, čisto i veselo, ljudi su jako dragi i druželjubivi…

Jesi li stekla prijatelje na turnirima? Sigurno možeš neku anegdotu s putovanja izdvojiti.

Uvijek stvorim nove prijatelje na turniru. Jedan od trenutaka koje pamtim je kada sam upoznala jednu djevojčicu iz Izraela i jako sam se zbližila s njom, čak smo si i razmijenile brojeve i čujemo smo svako malo.

Jesi li upoznala nekog slavnog tenisača?

Kada sam imala deset godina upoznala sam Rafela Nadala.

Kako održavaš svoja prijateljstva? Koliko ti društvene mreže u tome pomažu?

Svoja prijateljstva održavam naravno preko interneta jer skoro nikad nema doma, ali kada sam doma jedva ih čekam vidjeti.

Osim tenisa, što te sve veseli?

Tenis je moja najveća sreća, ali i uz tenis veseli me druženje s obitelji i prijateljima…

Planova sigurno imaš mnogo. Možeš li nam otkriti skore planove.

Moj sljedeći plan je da pokušava igrati svoj najbolji tenis kako bi došla do rezultata.

Što priželjkuješ u karijeri?

U svojoj karijeri želim biti broj jedan na svijetu, ali kako bih došla do tog cilja moram još puno raditi i učiti.

Što bi poručila djeci koja se žele trenirati tenis? Savjet….

Tenis je savršen sport za sve, kroz njega možete naučiti puno o samopouzdanju, ne odustajanju i borbi.

Svoju osnovnu školu pamtit ćeš po…..

Svoju osnovnu školu pamtit ću po svojim prijateljima iz razreda, ludim avanturama i svojim profesorima koji su uvijek bili spremni mi pomoći.

Najdraža knjiga… Harry Potter.

Najdraži film… Aquamen

Glazba….strana glazba

Najdraži predmet u školi: hrvatski, matematika, kemija i biologija

Omiljena hrana…. neko zdravo povrće s mesom.

# data[].attributes.body
Telemach Dan sporta osmišljen je kao sportsko-edukativna manifestacija koja promiče zdrave stilove života.  Projekt je osmišljen prema konceptu sportskih igara u cilju promicanja druženja, igre i tolerancije različitosti. Okupljena su djeca s područja  Primorsko-goranske i Istarske županije od 1. do 4. razreda koja su se natjecala u graničaru i atletici.

4.a razred s učiteljicom na zamjeni Andrejom Poje sudjelovao je 8. lipnja u Danu sporta u Rijeci. Učenici su se natjecali u disciplinama graničar i trčanje na 60 m.

Ekipa 1 (Petar Arko, Dominik Jegjud, Elena Gavran, Leonarda Pranjić, Valentina Mihelić, Ante Nakić, Gabriell Nikola, Karlo Erjavac, Dorijan Malik) osvojila je 3. mjesto u graničaru, dok je Ekipa 2 (Matej Knežević, Lara Košuta, Ana Maljković, Clara Butorac, Toni Valentić, Nika Ivanović, Nikša Žarković,Franko Salopek, Tea Bendra) osvojila 4. mjesto.

Čestitamo učenicima 4.a koji su pokazali sportski duh i želju za pobjedom!

# data[].attributes.body
Učenici naše škole su i ove godine predstavljali našu školu na Erste plavoj ligi koja je održana 1. lipnja 2021. na stadionu Kantrida.

U konkurenciji između svih osnovnih škola u Rijeci neki od naših učenika su ostvarili jako dobre rezultate:

1.mj. HALILOVIĆ LAMIJA, 4.raz.- 60 m

3.mj. HALILOVIĆ LAMIJA, 4. raz. - Skok u dalj

2. mj. AKVIĆ DOMINIK, 4.b - 300 m

2. mj. CVITANOVIĆ LUJO, 3. d – 60 m

3. mj. LAGINJA IVAN, 3. d – 300 m

Čestitke svima na sudjelovanju.

Marijana Pintarić, prof. TZK

# data[].attributes.body
Učenik Vigo Doričić je za svoju pjesmu „Smutljivac“ nagrađen 3. nagradom na ovogodišnjem literarnom natječaju Kanižajada Limačijada. Mentorica mu je bila učiteljica Gordana Vukić.

# data[].attributes.body
Ovogodišnje mentorice učenicima bile su kolegice Ana Babić, Dea Bukvić Bolanča, Irena Ritterman,
Antonija Strika, (HJ) te Ana Baretić, Marija Jurin, Jadranka Kolarić, Mirjana Perušić i Petra Vraneković

(RN); u glazbenom dijelu priče s učenicima PN se angažirala Josipa Dužić (GK), a pri samom
stvaranju završnog proizvoda, već tradicionalno, Leona Lempl (INF) te Biserka Kulišić i Nensi
Čargonja Košuta, školske knjižničarke.

Među nagrađenim sudionicima na svečanoj dodjeli nagrada čak triju natječaja u organizaciji
Hrvatske udruge školskih knjižničara bili su i predstavnici naše škole koji su s ponosom preuzeli svoje zaslužene nagrade i priznanja: „trećaš“ Vigo Doričić sa svojom mentoricom Gordanom Vukić te učiteljica Informatike Leona Lempl i školska knjižničarka Nensi Čargonja Košuta, kao nositeljice
školskoga tima u natječaju „Stvarajmo e-kreativno“.

Učenik Vigo Doričić koji je za svoju pjesmu „Smutljivac“ nagrađen 3. nagradom na ovogodišnjem
literarnom natječaju Kanižajada Limačijada istu je pročitao u programu manifestacije, pred svim okupljenima te predsjednikom stručnog povjerenstva za odabir pristiglih radova; književnikom
Božidarom Prosenjakom.
Školska knjižničarka Čargonja Košuta preuzela je nove naslove za školsku knjižnicu u
protuvrijednosti 1000 kn i priznanja u ime škole te se u prigodnom govoru zahvalila organizatorima i svim školskim suradnicima u projektu Stvarajmo e-kreativno u kojemu srdočka škola sudjeluje od prve godine provođenja i koji je stalnim dijelom školskoga kurikuluma.

Nagrade su im uručile predsjednica i dopredsjednica HUŠK-a; Goranka Braim Vlahović i Vanja Jurilj, koje su ujedno bile i moderatorice manifestacije; te dr. sc. Irena Bando, predsjednica komisije u natječaju Stvarajmo e-kreativno iz podružnice OBŽ-a.
OŠ „Srdoči“ ovime je već po četvrti put potvrdila svoj prvoplasirani status u državi te uredno najavila svoje sudjelovanje i u natječaju dogodine.

Nensi Čargonja Košuta, šk.knjižničarka

# data[].attributes.body
Prvo mjesto za našu interaktivnu priču!

S ponosom ističemo kako je već treću godinu zaredom naša škola osvojila 1. mjesto na državnom natječaju za školske knjižnice „Stvarajmo e-kreativno“. Cilj projekta jest popularizacija uporabe e-alata pri izradi školskih projekata, prezentacija, inetraktivnih priča, audio-vizualnih slikovnica i sličinih sadržaja.

Projekt OŠ Srdoči nazvan je „Klikom po Hrvatskoj“, a natjecao se u kategoriji interaktivne priče. Knjižničarka škole i spiritus movens projekta ističe kako je projekt inspiriran situacijom u svijetu izazvanom pandemijom, zbog koje već preko godinu dana nismo u mogućnosti putovati, družiti se, živjeti normalnim životom. U predgovoru je istaknuto da su se učenici 3.-8. razreda uključili u raznovrstan, gotovo cjelogodišnji istraživačko – kreativni rad upoznavanja i predstavljanja svoje domovine nekim alternativnim načinima, a rezultat su literarni radovi, pejzaži, portreti znamenitih hrvatskih lica te naročito velik broj autorskih plakata nastalih pretežno grupnim radom prilikom istraživanja raznih izvora informacija u knjižnici ili pretraživanjem internetskih izvora.

Ovogodišnje mentorice učenicima bile su kolegice Ana Babić, Dea Bukvić Bolanča, Irena Ritterman, Antonija Strika, (HJ) te Ana Baretić, Marija Jurin, Jadranka Kolarić, Mirjana Perušić i Petra Vraneković (RN); u glazbenom dijelu priče s učenicima PN se angažirala Josipa Dužić (GK), a pri samom stvaranju završnog proizvoda, već tradicionalno, Leona Lempl (INF) te Biserka Kulišić i Nensi Čargonja Košuta, školske knjižničarke. Svečana dodjela nagrada i priznanja održana je na manifestaciji Knjižna booka u Zagrebu 10. lipnja.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
NACIONALNI PROJEKT ZA ŠKOLSKE KNJIŽNICE O KREATIVNOJ UPORABI WEB ALATA KOD OBLIKOVANJA PREZENTACIJA PROJEKATA, IZRADE STRIPOVA, AUDIOVIZUALNIH SLIKOVNICA ILI INTERAKTIVNIH PRIČA ​

Svečana dodjela priznanja i nagrada
održat će se na svečanosti Knjižna booka 27. svibnja 2022.
u Nacionalnoj i sveučilišnoj knjižnici u Zagrebu u organizaciji Hrvatske udruge školskih knjižničara.

Molimo škole, čiji su radovi nagrađeni,
neka planiraju i organiziraju dolazak učenika i njihovih mentora na svečanu dodjelu nagrada.

Povjerenstvo za odabir nagrada 7. natječaja Stvarajmo eKreativno u sastavu: Irena Bando (voditeljica projekta); Marija Purgar (predsjednica Povjerenstva); Kristijan Majić (ravnatelj Kulturnog centra Osijek); Andrea Grošelj (predstavnica Gradske i sveučilišne knjižnice Osijek, Odjel za rad s djecom i mladima); Glas publike (dobiven elektronskim glasovanjem), donijelo je odluku:

1. kategorija-Kreativna prezentacija projekta: Šumski detektivi
OŠ Turnić, Rijeka
Školski knjižničar: Marija Malnar Zidarić
Suradnici-učitelji: Silvia Stanišić
Učenici-sudionici: 2. a razred
Korišteni alati: Genially

2. kategorija-Izrada stripa: Potraga za zlatnom tamburom
OŠ Kneževi Vinogradi
Školski knjižničar: Ivana Norac
Učenici-sudionici: Dominic Dumančić,Tara Stanojević,Sergej Lazarević (5.c)
Korišteni alati: BookCreator, Photopea

3. kategorija-Audiovizualna slikovnica: Mir je put
OŠ Klinča Sela
Školski knjižničar: Sanja Šušnjara Raić
Suradnici-učitelji: Nikolina Golub i Lana Martinović
Učenici-sudionici: Marijana Barić, Lana Botički, Ema Drkulec, Gabriela Dropuljić, Simona Fočić, Dorijan Hasanović, Mariela Marčinković, Nika Pustaj, Karla Razum, Dorijan Roščić, Rafael Širanović, Magdalena Štulec, Veronika Vukušić (8.r)
Korišteni alati: Bookcreator

4. kategorija-Interaktivna priča: Dnevnik jedne pčele
(Za cjelokupni doživljaj rada, potrebno ga je prije pregledavanja preuzeti na računalo.)
OŠ "Drago Gervais" Brešca, Jurdani
Školski knjižničar: Mirela Tuhtan
Učenici-sudionici: Zoja Kučuk (6. r.), Borna Jandrić, Ema Kanić, Nadia Kircher, Leonarda Pilčić (7. r.)
Korišteni alati: PowerPoint, remove.bg, audacityteam.org, freesound.org​
Čestitamo pobjednicima!!!
Osijek, 22. ožujka 2022.
​

Utjecaj novih tehnologija i bogata ponuda besplatnih web alata na internetu otvara mnoštvo mogućnosti za kreativnu edukaciju učenika u školama, osobito u školskim knjižnicama.

U školskoj knjižnici, u međupredmetnom povezivanju jednog ili više nastavn ih predmeta, korištenjem web alata može se poučavati na način koji razvija kreativnost i kritičnost. Konačni je proizvod korištenja tih alata trajni originalan uradak, koji omogućuje izražavanje kroz stvaralačko-procesno učenje. Takav način rada omogućuje ostvarivanje završnog kreativnog uratka, koji djeluje poticajno na učenje i za samoostvarivanje učenika.

Kategorije natječaja koncipirane su tako da potiču međupredmetno povezivanje s drugim nastavnim predmetima, a time i suradnju s drugim nastavnicima. Kategorije natječaja također sugeriraju uključivanje većeg broja učenika razvijajući suradničke odnose unutar razreda ili skupine.

Ovim se projektom želi naglasiti važnost čitanja, razvijanja kritičnog stava prema informacijama i stvaranju novog znanja te kreiranje uradaka inspiriranih pisanjem i čitanjem ili istraživanjem. Korištenjem web alata pokušava se zainteresirati mlade generacije koje su okrenute novim tehnologijama te njihove sklonosti povezati s čitanjem, pisanjem, istraživanjem i stvaralaštvom u školskim knjižnicama.

Obavijest o pozitivnom stručnom mišljenju AZOO te odobrenju i podršci MZO za provođenje projekta Stvarajmo eKreativno u školskoj knjižnici!
​

​) ili poslati snimljene na DVD na adresu: OŠ Jagode Truhelke, Crkvena 23, 31000 Osijek, najkasnije do 28. veljače 2022. s naznakom
PRAVILA NATJEČAJA:
​
​​Svaka školska knjižnica može poslati najviše jedan uradak po kategoriji.
Prije prijave na natječaj radovi ne smiju biti prethodno prijavljeni na neki drugi natječaj ili javno objavljeni.
Uratke treba poslati mailom na adresu Udruge ( Za 7. n atječaj za školske knjižnice "Stvarajmo eKreativno!"

Prilikom predaje radova na natječaj potrebno je ispuniti i online prijavnicu .
KATEGORIJE NATJEČAJA:
1. Kreativna prezentacija projekta

-sadržajno i kreativno prezentirati vlastiti knjižnični projekt ili projekt svoje škole u kojem je vidljivo uključena i školska knjižnica
-primjeri alata: Smilebox, Powtoon, Movie Maker, Prezzi i dr.
-u izradi prezentacije može sudjelovati više učenika
-preporuča se suodnos jednog ili više predmeta sa školskom knjižnicom

-koncipirano i kreativno izraditi strip prema originalnoj priči ili pjesmi
-primjer alata: Toondoo ​i dr.
-u izradi stripa može sudjelovati više učenika
- priča ili pjesma treba biti autorstvo učenika škole
-preporuča se suodnos jednog ili više predmeta sa školskom knjižnicom

-osmišljavanje i izrada vlastite originalne priče ili pjesme koja treba biti autorstvo učenika škole-u osmišljavanju i ilustriranju slikovnice, kao i kasnijim fazama izrade audio-vizualne slikovnice
-može biti jedan ili više autora
-može se napisati i ilustrirati slikovnica u papirnatoj verziji, potom ista skenirati ili izraditi samo u digitalnoj verziji te dodati audio zapis (glasove) likova i popratnih zvukova.
-primjer alata: Movie Maker, Power Point (animacija), Audacity (dodavanje prethodno snimljenih glasova, itd.) i dr.

može sudjelovati više učenika -preporuča se suodnos jednog ili više predmeta sa školskom knjižnicom

-kreativan originalan uradak koji zahtjeva interaktivan pristup pri korištenju
-u izradi može sudjelovati više učenika
-priča ili pjesma treba biti autorstvo učenika škole
-primjer alata: Power Point i dr.
-preporuča se suodnos jednog ili više predmeta sa školskom knjižnicom

Popis primjera alata kojima se možete služiti možete pronaći
Hrvatska udruga školskih knjižničara pridržava sva prava korištenja,
​reproduciranja i objavljivanja pristiglih radova.
Pristigli radovi bit će objavljeni na stranici natječaja 3. ožujka 2022. Radovi za glasanje mogu se pogledati na stranici
​

Prvonagrađeni u 1. kategoriji dobiva knjige ( primjerene knjige za osnovnu ili srednju školu) u vrijednosti od 700,00 kn.

( primjerene knjige za osnovnu ili srednju školu) u vrijednosti od 1000,00 kn.

Prvonagrađeni u 4. kategoriji dobiva knjige ( primjerene knjige za osnovnu ili srednju školu) u vrijednosti od 1000,00 kn.

​

Glasovanje publike bit će od 4. do 18. ožujka 2022. godine. Radovi/Pristigli radovi .
Objava pobjednika bit će 22. ožujka 2022. godine., a o svečanoj dodjeli nagrada prvonagrađeni će biti pravovremeno obaviješteni.
Sve dodatne informacije možete dobiti preko maila:

# data[].attributes.attachment_link.description
NACIONALNI PROJEKT ZA ŠKOLSKE KNJIŽNICE O KREATIVNOJ UPORABI WEB ALATA KOD OBLIKOVANJA PREZENTACIJA PROJEKATA, IZRADE STRIPOVA, AUDIOVIZUALNIH SLIKOVNICA ILI INTERAKTIVNIH PRIČA ​ Svečana dodjela priznanja i nagradaodržat će se na svečanosti Knjižna booka 27. svibnja 2022. u Nacionalnoj i sveučilišnoj knjižnici u Zagrebu u organizaciji Hrvatske udruge školskih knjižničara.

# data[].attributes.body
Na svečanoj akademiji održanoj 15. lipnja u Hrvatskom narodnom kazalištu Ivana plemenitoga Zajca u Rijeci povodom Dana svetoga Vida, riječkoga zaštitnika, dodijeljena su javna priznanja i nagrade Grada Rijeke posebno zaslužnim građanima našega grada. S ponosom ističemo da je jedan od njih i naš ravnatelj mr.sc. Ivan Vukić.

Nakon uvodnih govora gradonačelnika Filipovića i nadbiskupa koadjutora Uzinića, nagrade dobitnicima uručili su sadašnji i bivši gradonačelnik te dosadašnji predsjednik Gradskoga vijeća Grada Rijeke Andrej Poropat. Gradonačelnik Filipović istaknuo je kako su dobitnici ljudi koji svojim znanjem, radom, sposobnostima i vrijednostima guraju Rijeku naprijed te je čine boljim i drugačijim gradom. Nagradu za životno djelo dobili su Orlando Rivetti (posthumno) te nadbiskup Ivan Devčić.

Među nekoliko dobitnika Zlatne plakete „Grb Grada Rijeke“ (Ivo Usmiani, prof. dr. sc. Neda Vitezić, udruga „Jeka Primorja“, Antonijo Mozina)  istaknut je i ravnatelj škole Srdoči mr. sc. Ivan Vukić. U odluci i obrazloženju Gradskog vijeća stoji da nagradu dobiva za “unapređivanje odgojno-obrazovnog rada i iznimnu posvećenost odgoju i obrazovanju generacija učenika Grada Rijeke”.

Ova je nagrada potvrda njegovog nesebičnoga rada i truda u školi Srdoči, ali i u svojoj lokalnoj zajednici koja je prepoznala Vukićev cjeloživotni angažman. Zato i ne čudi da su podršku prijedlogu za dodjelu priznanja dale redom: Zajednica sportova Grada Rijeke – Riječki sportski savez, Društvo sportske rekreacije „ Moji Srdoči“, Udruga antifašističkih boraca i antifašista Grada Rijeke, Crveni križ Aktiv DDK Srdoči, Matica umirovljenika Grada Rijeke  Klub Srdoči, Udruga za očuvanje zavičajne baštine i tradicije, kulturnih običaja, povjesnih posebnosti i lokalnog čakavskog govora mjesta Srdoči – Udruga Mavrica, Savez ŠSD PGŽ, MO Srdoči.

Ravnatelju ovom prigodom čestitamo i želimo puno uspjeha i sreće u daljenjem radu u školi Srdoči.

# data[].attributes.body
Opraštamo se od još jedne generacije osmaša. Pozdravljamo ih i želimo im puno sreće i uspjeha u daljnjem obrazovanju uz želju da školu Srdoči ponesu u najljepšim uspomenama.

8.a

# data[].attributes.body
8.b

# data[].attributes.body
8.c

# data[].attributes.body
8.d

# data[].attributes.headline
Noviteti u knjižnici - šk.g. 2020./2021.

# data[].attributes.subject
Noviteti u knjižnici - šk.g. 2020./2021.

# data[].attributes.body
Ova je školska godina za knjižnicu započela neuobičajeno dobro. Zahvaljujući različitim izvorima (sredstava), školska knjižnica je od rujna 2020. bogatija za brojne naslove:

·         Početkom godine sredstvima osnivača nabavljeno je 20 naslova stručne, uglavnom pedagoške i psihološke literature.

·         Slijedila je donacija KRAS-a: čak 25 slikovnica Izgubljeni Flegi za provođenje aktivnosti i obilježavanje Svjetskog dana zaštite životinja.

·         Za osvojenu prvu nagradu na 5. natječaju „Stvarajmo e-Kreativno“ nagrada su četiri prekrasne dječje stručne knjige, jedan gramatički priručnik za nastavnike engleskog jezika i dvije prekrasne slikovnice.

·         Sredstvima osnivača nabavljeno je i 271 novih lektirnih naslova, a sredstvima  Ministarstva znanosti i obrazovanja još 67; ukupno 338 novih knjiga za sve učenike naše škole.

·         Ne smijemo zaboraviti ni donacije. Neke knjige knjižnici su darovali nakladnici kao poklon uz kupnju, neke djelatnici škole, a neke i sami učenici. Takvih je naslova ukupno 16.

Ukupno je u knjižnicu pristiglo 406 novih knjiga od kojih su brojne već u dječjim rukama i marljivo se čitaju. Nadajmo se da će i sljedeća godina biti barem donekle darežljiva kao i ova!