# data[].attributes.body
Valkoiset ja punaiset jatkoivat tavallista elämää sodan jälkeen ja kohtasivat toisiaan työpaikoilla ja kouluissa.Vapaa-ajallallaan he pysyttelivät kuitenkin tarkasti erillän. Molemmilla oli omat kokoontumispaikkansa,har-rastusseuransa ja jopa kauppansa.

# data[].attributes.body
Myös länsiraja piti määritellä,Suomi ei halunnut luopua ahvenanmaasta ja se hiersi Suomen ja Ruotsin välejä. Perustettiin kansanliitto ja siellä päätettiin, että ahvenanmaa jää suomelle. Suomen piti antaa niille itsehallinto. Demilitarisointi tarkoittaa, ettei ahvenanmaalla saa olla sotavarustuksia.

# data[].attributes.body
Työväestö oli katkera sodan jälkiseurauksista ja sen johtajat oli paenneet Neuvosto-Venäjälle.
Valkoisten kannattajat eli oikeisto suhtautui entisiin punaisiin epäluuloisesti. Monien mielestä punaisia olisi pitänyt rankaista vielä ankarammin.
Ståhlbergin kaudella säädettiin torpparilaki, jolla parannettiin maaseudun tilattoman väestön asemaa.

# data[].attributes.body
Suomen ja Neuvosto-Venäjän raja määriteltiin vasta vuonna 1920 Tarton rauhassa. Monet suomalaiset olivat tyytymättömiä rauhansopimukseen, koska he haaveilivat Suur-Suomesta, johon kuuluisi alueita Itä-Karjalasta.

# data[].attributes.body
Suomi alkoi suuntautua Länsi-Eurooppaan, ja tärkeimmiksi kauppakumppaneiksi nousivat Iso- Britannia, Saksa ja Ruotsi.

# data[].attributes.body
Suurin osa Suomen vientituotteista oli metsäteollisuuden tuotteita kuten puuta ja paperia.
Suomen teollisuus kasvoi nopeasti, vuosina 1933-1938 jopa yli 20 prosenttia vuodessa.

# data[].attributes.body
Maataloudesta tuli tuottavampaa uusien koneiden,kuten niittokoneen,puimakoneen ja traktorin,ansiosta kaupunkien työläiset asuivat ahtaissa hellahuoneissa keskustan laitamilla ne asuivat yleensä yhdessä huoneessa jossa ei ollut juoksevaa vettä kerrostalojen takapihoilla oli ulkovessoja ja toisinaan myös lehmiä tai kanoja.

# data[].attributes.body
Suomen yleisradio aloitti toimintansa vuonna 1926. Ihmiset pystyivät kuuntelemaan sen lähetyksiä, jos kankkivat radioluvan. Kodeissa kuunneltiin uutisten lisäksi musiikkia, urheilua ja muita viihdeohjelmia.

# data[].attributes.body
Valkoisella puolella suojelukunnat järjestivät jäsenilleen vapaa-ajan toimintaa.

# data[].attributes.body
Teknologian kehitys alkoi näkyä itsenäistyneessä suomessa. sähköt tuli kaupunkeihin ja myöhemmin maaseudulle. Kaasujohdot yleistyivät ja ruokaa voitiin laittaa kaasuliedellä myös vesijohtoverkosto yleistyi kaupungeissa mutta maaseudulla vesi haettiin yhä kaivosta

# data[].attributes.body
Työväestö kokoontui työväentaloilla. Siellä oli urheilutoimintaa ja tansseja.

# data[].attributes.body
Kommunistisen puolueen toiminta oli suomessa kielletty.Sosiaalidemokraatit palasivat eduskuntaan ja pyrkivät parantamaan työväen oloja laillisesti.

# data[].attributes.body
Lotta Svärd-järjestön logo

# data[].attributes.body
K.J.Stålberg aloitti presidenttinä vuonna 1919,jolloin kansa oli pahasti jakautunut.Hänen kaudellaan viimeisetkin punaiset vapautettiin tai armahdettiin.Uudistukset lieventivät vastakkainasettelua.