# data[].attributes.body
SAMHANDLING
Tillit, translasjon, takt og troverdighet

INTERNT
Utfordringene
Forståelse for hverandres oppdrag og bli kjent med hverandre
Hvordan løse våre oppgaver når vi sitter på hjemmekontor osv.
Fjernledelse
Kunnskap om digitale verktøy
Forventningene til hverandre
Kompetanseheving på samhandling som fagfelt
Tillit - handler også om å gjøre andre i stand til å kunne si noe om sitt fagfelt
Bruke lærende møter
Få implementert BK i embetet

EKSTERN
Få samlet alle regionale etatene
Ha en felles forståelse av våre felles oppdrag
Hva har kommunene behov for?
Hvordan få implementert BK i
kommunene?

# data[].attributes.body
Betegnelse på de som henvender seg til Fylkesmannen. Unngå stigmatiserende betegnelser, og bruke allmenngjørende. Borger kan være en slik allmenngjørende betegnelse.

Samhandling
For å få til god samhandling, må det være forankret i ledelsen, være et tydelig og egnet oppdrag for samhandling, og avsatt tid og ressurser. Hver og en kan bidra ved å følge opp det avgjørelser om hvordan vi skal samhandle og med hvem. Lære hverandre og andres oppgaver å kjenne, delta på hverandres arenaer og hospitere hos hverandre eller ute. Benytte seg av andres kompetanse, bevisst og aktivtUtfordringer med samarbeid eksternt kan være avstander, kulturforskjeller og at man ikke oppnår samforståelse. Vi mener vi bør bruke ulike metoder eller verktøy for å få til en god samhandling og samarbeid. Tilby hjelp og dialog, fremfor kontroll, der det er mulig. Reflektere over metode, evaluere og tilpasse, slik at samarbeidet faktisk får effekt.

# data[].attributes.body
Samordning:
Translasjon: Utfordringer med organiseringen er at  enhetene er mer delt inn med egne ledere - mer isolert
Etablerte fora hvor saker som går på tvers av områder blir tatt opp (ved saksgjennomgang identifiserer saker som tas opp med respektiv enhetsleder på tilstøtende område, hvor de sammen planlegger hvordan saken kan løses) ansvarliggjøre saksbehandlere for å fange opp behovet for samhandling
Verktøy for å fange opp hvilke saker som skal løftes opp. System og struktur.

Tillitt: Relasjon, anerkjenne hverandres kunnskaper, troverdighet - være troverdig i rollen

Takt:
Enheten går ikke i takt (saksbehandlingstid, vurdering av behov på saker med på tvers av områder og regelverk) Hvem skal se helheten?

Bli kjent med hverandre - faglig og personlig
Kartlegge kunnskap
Intern undervisning på tvers av områder
Hospitering
Behovet for samarbeid - motivasjon

Eksternt:
Vi sitter på hver vår "tue"
Bedre organisering internt får effekter eksternt

Tenke mer helhetlig på samlinger - flere tjenesteområder inviteres på samling - samlingen representeres av flere fagområder hos FM.

Ledersamlinger - hvor det orienteres om saker som går på tvers av områder - obligatorisk oppmøte for å holde seg orientert. Saksbehandlere blir ansvarliggjort for å løfte opp aktuelle saker. (kan gjelde internt og eksternt)

Prioritering fra ledelse
Ressurssituasjon

# data[].attributes.body
KUNNSKAPSORGANISASJON
Definisjonen:
Kunnskapen vi har og hvordan vi bruker denne,  menneskelig ressurs
Evidensbasert - forskning/ praksis/brukererfaring
Vi må ha en vid forståelse
Hvordan forvalter vi kunnskapen?
Dele kunnskapen

Utfordringene:
Samhandlingen/samordning
- få til gode arenaer, lage et enkelt system
- god ledelsesforankring
- viktig å prioritere, ha fokus på få områder
- felles forståelse av våre oppdrag/oppgaver

Kompetanse utover fagkompetanse:
Samhandlingskompetanse
Relasjonskompetanse
Holdninger og forståelse av våre oppgaver

BRUKERORIENTERING:

SAMHANDLING:

# data[].attributes.body
Definisjon:
Spille på lag/gjøre hverandre gode
Deling kunnskap og erfaringer - både eksternt og internt
Alltid være tørste på fornyet kunnskap
Uten kunnskapsleverandørene er det ingenting igjen
Dra lasset sammen
Tilgjengelighet

Hvor ligger utfordringene:
Vi velger å snakke om suksesskriterier
Sette av tid til kompetanseheving (innad og utad)
Tilgjengelighet
Jobbe for felles forståelse (internt og eksternt) - Dialog med tjenester/virksomheter - sørge for gode virkningsfulle virkemidler - verktøykasse - hva virker/er mest virkningsfullt?
Avskaffe frykten for "de to hattene"
Rolletrygghet

Kompetanse utover fagkompetanse - behov:
Noen må kunne organisasjonsteori - lære oss å jobbe på tvers
Det er behov for møteplasser på tvers
Innhente brukerundersøkelser og bruke det til noe
Behov for mer kompetanse på hvordan veilede internt/eksternt

Klar språk

Kollegaveiledninger -Tilbakemeldinger
Internkontroll
Internkontroll  - på tvers av avdelinger - på f.eks vedtak, rapporter  etc

# data[].attributes.body
Hva forstår vi med denne definisjonen?
-Kunnskapen er verktøyet.
-Kompetanse: ved å se helheten ved å ha kunnskapen og ferdigheter i hvordan bruke kunnskapen.

Hvor ligger utfordringene?
-Felles tolkningsfellesskap.
-Lærende møter (nettverksmetodikk). Møteledelse, forberedelser, referater.
-Vår egen praksis samsvarer ikke med det vi forventer av kommuner/ brukere m.m.
-Gjør som vi sier og ikke som vi gjør.

Behov for kompetanse utover fagkompetanse?
-Kurs i samtale og intervjuteknikk.
-Kommunikasjon
-Kurs i samordning og samhandling for å styrke organisasjonen.

Brukerorientering.
-Vårt mål er bedre tjenester og kommunene som aktive aktører som utøver/ yter tjenester.
-Pasienter, elever, foreldre og brukere m.m. er også aktive aktører i sine saker. De er parten.
-Begrepet brikke er passivt, er negativt ladet begrep.
-Begrepet kunde. Begrepet kan ha betydning for hvordan vi møter andre, men vi omtaler ikke de ute som kunder.
-Hvilket begrep som brukes er også situasjonsbetinget.
-Søker, pasient, bruker, elev, part, virksomhet og kommuner.

Samhandling internt.
-Vi må ha tilstrekkelig kunnskap om hverandre.
-Vi må skape en kultur og tradisjon for å samarbeide.
-VO-direktør og enhetslederne skal jobbe strategisk. Lederne må fange opp berøringspunkter hvor samhandling er nødvendig.
-Både på overordnet strategisk nivå for eksempel på overordnet VP, men også på saksnivå.
-Skape arenaer for å kunne drøfte enkeltsaker som berører flere enheter.
- Vi må skape en kultur for å framsnakke hverandre.

Samhandling eksternt.
-Vi må fremstå samlet for eksempel samordne tilsyn, eksterne aktiviteter m.m.
-Vi må ivareta særpreget hos den enkelte enheten.
-

# data[].attributes.body
Kunnskapsorganisasjon

Hva forstår vi med denne definisjonen?
- Summen av vår kunnskap bestemmer i stor grad resultatet/kvaliteten av produktet

Hvor ligger utfordringene?
Må skaffe oss kjennskap til andres arbeidsområder
Ha nok og riktig kompetanse
Det er sårbart - personavhengig
Sørge for kompetanseoverføring
Komplementær kunnskap inn
Kompetanse er ferskvare

Kompetanse utover fagkompetanse - behov?
- Evne til å formidle og knytte gode relasjoner til brukerne. Evne/kunnskap om å jobbe tverrprofesjonelt.

# data[].attributes.body
Samhandling i V1:
- Hvor ligger utfordringene?
Det må være forståelse for at samhandling er investert tid
Det må lages hensiktsmessige strukturer for samhandling
-
- Hvordan kan du bidra til å samhandle internt
være på tilbydersiden med å dele kunnskap og tid,
- Ekstern samhandling, hvor ligger utfordringene i innlandet?
Avstander
Ulike kommuner
Hvordan kan du/dere bidra til å utvikle ekstern samhandling?
Være gode forbilder

Bruker (kunde) orientering

Hva ligger i de ulike begrepene?
Borger+aktør er mindre passive begreper, ansvarliggjør.
Innbygger/bruker er bedre begrep enn borger.

# data[].attributes.body
KUNNSKAPSORGANISASJON
Hva forstår vi med denne definisjonen?
Kunnskap i seg selv har ikke verdi i seg selv for oss - vi må ha ferdigheter og erfaring som gjør at kan omsette det vi til kan og vet til handlinger i praksis.
Vi ønsker at begrepet "kompetanseorganisasjon" blir brukt fremfor kunnskapsorganisasjon.

Hvor ligger utfordringene:
- vi kjenner ikke godt nok til andre fagområder
- saker i gråsoner: hvor flere enheter kan ha svarene
- vi trenger å identifisere slike gråsoneområder
- i dag kan vi "slippe unna" uten å samarbeide - i ny org.modell forventes det at virksomhetsområdeleder , skal være med å bidra til at vi "tetter gapet"
- vi mangler pr.idag arenaer/struktur for å få til dette

Kompetansebehov - utover fagkompetanse:
- bevissthet hos den enkelte
- vilje og holdning til å bidra
- kommunikasjons-kompetanse
- bruke den kompetansen som ligger i VO - men det forutsetter at noen (leder) har oversikt over samlet kompetanse
- vi må bli bedre på å dele - når vi får til noe/eller ikke får til noe - sammen
VI MÅ SE AT SAMHANDLINGEN GIR RESULTATER - ikke samhandlingen for samhandlingens skyld.

BRUKERORIENTERING
Hvilket begrep?
Bruker og borger bedre enn kunde. Kunde i denne sammenhengen har ikke alltid rett. (men rettigheter)
Men hva med de som har nytte av oss, som ikke er direkte brukere?
Aktør? Ja, men ikke likeverdige i alle sammenhenger. (jfr. tilsyn)
= vi ønsker ikke en facit på begrep - vil variere ut fra situasjon, område.... Aktør og bruker kan dekke alle områder på et overordnet nivå.
Utfordring: forståelse av og handlingsrom i regelverket, jfr. taushetsplikt

Vi må velge begreper som egner seg i den enkelte sammenheng og bruke dem med respekt
Vi må kjenne hverandres behov eller brukers behov for informasjon
..og en viss porsjon ydmykhet i forhold til hva som blir jobbet med i kommuner, institusjoner mm
Rask respons, særlig til enkeltindivider + bruker skal bli tatt på alvor
Vi må bli bedre på å formulere vedtakene våre - mer brukervennlige! Klart språk er et mål!!

SAMHANDLING
Hvor ligger utfordringene?
Takt: ulikheter i dag (eks. lange vedtak mot kortere vedtak)
En av utfordringene er at vi ikke kjenner hverandre godt nok til å "gå i takt"
Tillit: faglig tillit, respekt for hverandre
Troverdighet: vi må stå samlet ut mot brukerne - vi må bruke god tid på saker sammen i begynnelsen, slik at vi blir troverdige

Samhandling eksternt - vi kan bidra med:
Viktig at vi fremstår som samkjørte, og framsnakker hverandre, for brukerne der ute er spente på hvordan dette skal bli

Hvordan kan vi bidra til at vi samhandler internt?
Vi må være positive og bidra til bare "blå ringer"
Kjøre arbeidsmiljøprosesser for å bevisstgjøre alle på hver enkelts ansvar

Samhandling eksternt - hvor ligger utfordringer i Innlandet? Hvordan kan du/dere bidra til å utvikle samhandlingen i Innlandet?

# data[].attributes.body
Brukerorientering:
Benytter ikke kundebegrepet; men pasient i pasientrelaterte oppgaver, og brukere.  I tillegg begreper som viser mer direkte til hvilke grupper vi arbeider med:
deltakere (introduksjon), elever, lærlinger og lignende, barn og unge.
Litt skeptiske til å kalle kommunene for brukere, men heller kommune, skoleeier el. Kan ikke finne ett begrep som dekker alt, men finne fram til begreper eks. knyttet til lovverk - skoleeier, barnehagemyndighet og lignende.
Må finne fram til begreper som er tydelige, eksempelvis begrep som vi finner i aktuelle lover og forskrifter.

Angående navn: Bør vi finne fram til andre navn på virksomhetsområdene? Lange og uoversiktlige navn.

Samhandling:
Sterke fagavdelinger eller enheter er Fylkesmannens pre. Vi må bli kjent med hverandres rammebetingelser og arbeidsområder, og hvilke områder løses best i samarbeid enheter imellom?
Eksempelvis barn og unge - et felt hvor alle faggrupper må samarbeide og samhandle; hvor ulike faggrupper best løser oppgavene når man kan samarbeide fagfelt imellom.

Alle må arbeide fram samhandling internt på enhetene, vi må arbeide fram samhandling enheter imellom, og vi må tenke samhandling eksternt; altså ut mot våre brukere.

Samhandling for å unngå ekstra belastninger på kommunene, eksempelvis unngå flere tilsyn etter hverandre.
Samhandling fagfelt imellom for å sikre bredest mulig drøftinger som grunnlag for avvik eller pålegg.

Vi må arbeide fram tillitt til hverandre -
Hedmark og Oppland, de ulike enhetene, tillit i betydning forståelse for andres arbeidsfelt.  Bli kjent med hverandre.

Samhandling internt - nye virksomhetsområder må lage noen strukturerer som gir rom for å informere hverandre på overordnet nivå.  Eller er det enhetslederne som skal møte virksomhetslederen for å diskutere dette?

Vi har to avdelinger som skal bli én - vi må gi hverandre tid til å finne fram i og finne fram til.  Samkjører og blir enige om felles kjøreregler.

Samhandle - kanskje mer stille spørsmål enn å komme med løsninger

Nødvendig samhandling i det nye Innlandet - samordne ulike kulturer

# data[].attributes.body
Definisjonen: Verdien i organisasjonen er de som jobber i den. Kunnskapen og kompetansen må deles mellom de ansatte.

Utfordringer: Beholde god kompetanse. Opprettholde motivasjon. Sikre god nok spredning av kunnskap. Holde seg oppdatert og være dynamisk. De ansatte faktisk får bruke sin unike kompetanse. Fokus på kvalitet like mye som kvantitet.

Kompetanse utover fagkompetanse:
Relasjonskompetanse og evne tå utvikle kontaktnett. Dybdekompetanse, for å kunne holde oss oppdatert på hva som er fagdiskusjoner i felten og hva som skal ligge i forsvarlighetskravet. Samhandlingskompetanse, evne til å tilpasse seg situasjoner og andre mennesker. Behov for mer veiledningskompetanse.

# data[].attributes.body
Kunnskapsorganisasjon
Hvordan forstår vi def:
1.Viktigheten av den menneskelige kapital
2.Helheten er mer enn summen av delene
3.Forvalte kunnskap, foredle kunnskap, dele kunnskap, mulighet til å få oppdatert kunnskap

Hvor ligger utfordringene?

Vi må bli kjent med hverandre
Må bli kjent med et nytt fylke
Nye arbeidsformer
Få tid
Tørre å tenke nytt
Identifisere og definere de tverrfaglige oppgavene før vi "dykker ned" på egen enhet
Kartlegge vår kompetanse, kompetanseplan
Ta i mot innspill fra ansatte - for å opprettholde og øke den ansattes motivasjon
Kultur for å kunne ta videreutdanning - lik praksis

Kompetanse
Samhandlingskompetanse
Kommunikasjonskompetanse
Formidlingskompetanse
Veiledning
Endringskompetanse

SAMHANDLING
Være på tilbudssida - et "Ja-menneske"
Være nysgjerrige på hverandre
Dele kunnskap - ha kunnskap om hverandres områder
Anerkjenne andres erfaring og kompetanse som like viktig som ens egen.
Hele organisasjonen må ha "kultur for samhandling" - og ledelsen må også tillate samhandling.
Styrt samhandling, sånn at vi ikke bare samhandler med de vi kjenner eller har god kjemi med.
Ledelsen må konkretisere hvilke punkter det er viktig av vi samhandler på.
Vi må vite hva samhandlingen går ut på; bistå med saksbehandling på hverandres områder, eller bidra med egen kompetanse inn i andres enheter? Vi må være enige om dette, og ledelsen må komme med noen føringer "overordnet". Hva slags form skal dette ha?
Vi må gå fra teori til praksis; samhandlingen må bli noe nyttig! Den må ha en hensikt; målet må være bedre tjenester til brukerne, sånn at 1 + 1 må bli mer enn 2.
Utveksle erfaring fra saker vi jobber med og mediesaker internt i egen virksomhet. Dette handler også mye om kommunikasjon, sette av tid; ha en struktur for dette. Det er VÅRE saker.
Transparans - gjennomsiktighet - ikke tette skott mellom enheter og oppgaver i eget virksomhetsområde. Dette gir en utviklende organisasjon, tror vi.
SAMHANDLING EKSTERNT:
Transparans; skattebetalernes penger. Hva vi driver med må vi være åpne om (innenfor taushetsplikt, selvfølgelig)
Tilgjengelighet for de vi er der for; telefon, Skype, mail, brev, saksbehandling osv. - og samtidig sørge for at de som henvender seg skriftlig ikke havner bakerst i køen. Vi må ha et system for tilgjengelighet.
Utfordring: reising ut i 48 kommuner; hvordan ordner vi regionale besøk? Tett kontakt med kommunene? Fare for at alt blir stort - kan noe glippe? e
Erfaringsutveksling mellom fylkene (Hedmark og Oppland) - for å bli oppdatert på tvers av fylkene. Vi kjenner nå vårt eget fylke.
Løfte oss "ned" i stedet for "opp" eksternt, jf. det Helen og Jan Paul snakket om - i kommunikasjon med kommunene.
BRUKER(kunde)orientering:
Alle er borgere/innbyggere. Hvilket signal sender vi ut når vi benytter ulike betegnelser? Tjenestemottaker høres feil ut, for ikke alle er tjenestemottakere. Vi benytter "bruker" og "klager" når de klager. Kunde; feil - en kunde kan VELGE - og det kan man ikke alltid når det gjelder offentlige tjenester. Vi tenker at ikke alle må bruke samme begrep. Men viktigst av alt; Hva innebærer bruker-ORIENTERING?
Serviceminded. Anerkjenne brukernes kompetanse. Brukermedvirking - reell sådan. Lytte. Samarbeid for å nå brukerens mål innenfor våre/lovens rammer. Brukeren er aldri en brikke, men må få lov til å være en aktør. Hva med samarbeid med brukerorganisasjonene? Skal vi ha dette på en systematisk måte? Vi tenker det er viktig.