# data[].attributes.body
on väikese koera suurune. Kogupikkus 65-80 mm; kaal - suvel 4–6 ja talvel kuni 10 kg. Keha on kährik loid, kõrge. Käpad on lühikesed. Kährik vaenlased on hundid, ilvesed, rebased, hulkuvad koerad. Toitub loomsest ja taimsest toidust: suvel - hiiretaolised närilised, linnud ja nende munad, konnad, mardikad, sügisel - kaer, marjad, langenud puuviljad jne. Kährik loomulik levila on Indohiina kirdeosa, Hiina, Jaapani ja Korea poolsaare metsapiirkonnad. Venemaal elas see algselt ainult Kaug-Idas Ussuri territooriumil ja Amuuri piirkonnas.Kährik on Eestis tavaline jahiloom. Looduslikeks vaenlasteks on talle suuremad kiskjad.

# data[].attributes.body
- Ilves on kõrgete jalgadega ja ümara peaga. Kõrvade otsas on tal musta otsaga karvatutid. Käppadel on tal nagu kassidel ikka sissetõmmatavad küünised. Talvel on käpad täiesti karvadega kaetud muutes niimoodi kergemaks lumes liikumise. Ilves on suur loom, kes kaalub kuni 25 kilo. Karvastik on tal tihe ja moodustab näol omapärase helehalli põskhabeme. Värvus võib ilvestel varieeruda punakaspruunist helehallini, mille peal on tumedad tähnid. Kõhupoolt on ilvesed tavaliselt valged.
- Ilvesed eelistavad elada tihedates okasmetsapadrikutes aga ka tiheda risuga segametsades.
-   Ilvesed elavad enamasti üksikult ja ainult sigimise ning poegade kasvatamise ajal on emas ja isasloomad koos. Näha ei ole ilvest lihtne, sest ta on väga varjatud eluviisiga ja liigub peamiselt videvikus ja öösel.
- Pojad sünnivad aprillis või mais. Poegivad ilvesed varjatud kohas puujuurte all või mõnes urus. Pesa kujutab endast sageli vooderdamata lohku. Pojad on sündides pimedad. Silmad tulevad ilvestele pähe kahe nädala vanuselt. Piima imevad pojad kahe - kolme kuu vanuseni. Pesa jäetakse maha pärast seda, kui noored hakkavad koos emaga jahil käima. Emasloomad viibivad koos poegadega esimese eluaasta lõpuni.
- Ilvesed söövad kõike, mis liigub ja millest jõud üle käib.
- Inimesed.
- Ei, isegi lubatud neid küttida.

# data[].attributes.body
1.Kobras on Eesti suurim näriline: pikkust kuni üks meeter ja kaalu kuni 30 kilo. Kopra karvastiku värvus varieerub helepruunist mustani (eristatav on kare pealiskarv ja pehme ning tihe aluskarv)
2.Elupaigana eelistab kobras aeglase vooluga veekogusid.
3.
4. Pesakonnas on tavaliselt 1…4
hästi arenenud poega
5.Kobras on eranditult taimtoiduline süües suvel rohttaimi
6.Vaenlasteks on koprale kõik suurkiskjad ja inimene. Tabada ei ole teda aga kerge, sest kui üks kobras on vaenlast märganud, siis annab ta sellest teistele sabalöögiga vastu vett teada.

# data[].attributes.body
- Välimus
- Elupaik
- Eluviis
- Pojad/Järglased
- Toit
- Vaenlased
- Kas on looduskaitse all?

# data[].attributes.body
Ta on valgejänesest suurem ja eelistab avamaastikku(põlde ja heinamaid ning nende servi). Halljänese karvastik on pealtpoolt pruunikashall, kõhupoolt valge.Halljänes toitub ainult taimedest: valdavalt kõrrelistest ja liblikõielistest.Halljänesed sigivad 2…3 korda aastas. Esimene pesakond on reeglina seejuures väiksem kui järgnevad. Eestis on keskmiseks pesakonna suuruseks 3 poega. Tiinus kestab neil 40…44 päeva.Eluiga on keskmiselt 6 aastat, ulatudes rekordiliselt 13 aastani.Halljänesel on palju vaenlasi. Teda ohustavad enamus keskmisi ja suurkiskjaid ja suuremad röövlinnud. Halljänes on tavaline jahiloom.

# data[].attributes.body
-Välimus-Karkvate on mustjaspru hallikaspruunini. Turjal on neil tugevad harjased. Põrsastel on kollakaspruunid pikitriibud.
-Metssiga elalb Europaas
-Reeglina elavad nad tihedas tihedas tiheduses: lehtmetsades ja segametsades, tiikides, soodes jne. Emased ja pojad liiguvad koos, pullid üksi. Nad on aktiivsed peamiselt hämaras ja öösel ning talvel saavad nad päevasel ajal ringi liikuda.
-Pojad sünnivad peale 18…20 nädalast tiinust märtsis või mais. (Jooksuaeg võib neil veel korduda kevadel, sellisel juhul sünnivad pojad augustis septembris.
-Metssead on kõikjal söödavad loomad, kes toituvad nii maapealsest (kevad ja suvi) kui ka maa-alusest (aastaringselt) taimeosast. Lisaks toituvad nad ka putukatest ja nende vastsetest, lindudest ja munadest, vihmaussidest, lihasööjatest jne. Samuti võivad nad toidupuuduses olla kannibalismi.

-

# data[].attributes.body
-Välimus-Hunti võib välimuselt kergesti pidada suureks koeraks
-Elupaik-Oma lihaselise keha, jõuliste jalgade ja võimsete lõugadega sarnaneb ta idaeuroopa lambakoeraga.Talvel elavad hundid kindlal maa-alal, mille piire pidevalt kontrollitakse ja märgistatakse kutsumata külaliste eest.
-Eluviis-Hunti võib Eestis kohata varjulistes metsades, rabades ja võsastikes
-Pojad/Järglased-Poegade kasvatamisega tegelevad isa- ja emahunt koos. Pesa rajatakse varjulisse, raskest ligipääsetavasse kohta veekogu lähedale. 2...9 mustjaspruuni kutsikat sünnib aprilli alguses.
-Toit-Kindlasti on tuttav selline mõte, et hunt on metsa sanitar, kes kütib haigeid või vigaseid loomi ning piirab näriliste ja sõraliste arvukust.
-Vaenlased----------------
Ei ole looduskaitse all.

# data[].attributes.body
Orava saba on kehast veidi lühem ja kaetud pikkade karvadega. Värvus on suvel punakaspruun, talvel hallikaspruun, kõht valge. Eestis on orav laialt levinud, eelkõige aga kuuse-segametsades ja parkides. Ta on tüüpiline puuelanik: kõverdunud küünistega varustatud pikkade varvaste abil suudab loomake puudel väga kiiresti liikuda ja ühelt puult teisele hüpata.Oravad on päevase eluviisiga. Nad on segatoidulised, kuid eelistavad siiski pähkleid ja mitmesuguste taimede seemneid. Peamisteks vaenlasteks on neil metsnugis ja kanakull. Eelnevatel aegadel oli Eestis oluliseks ohustajaks ka inimene, kuid kaasajal meil oravatele enam jahti ei peeta.

# data[].attributes.body
välimuse-Mäger on keskmise koera suurune, jässaka ning eespool aheneva kehaga metsaelanik.elupaik-Mäger on levinud peaaegu terves Euraasias. Eestis on ta sagedasem lõunaosas, Hiiumaal aga puudub hoopis. eluviis- See pole aga põrmugi lihtne – vaid videviku- ja öötundidel lapsed- Kevadel, märtsis-aprillis, sünnib mägral 2...4 poega. Toit-Mäger sööb ka seeni, marju ning rohttaimi. Vaenlased----  kas on looduskaitse all- Mäger sööb ka seeni, marju ning rohttaimi.

# data[].attributes.body
Saarmal on tihe, pruuni värvi, veekindel ja väga vastupidav karvkate

Saarmas eelistab elada järsukaldaliste jõgede kallastel

Saarmad on üksikeluviisilised loomad, kes tegutsevad peamiselt videvikus.

Poegi on pesakonnas enamasti 1…3 (harva kuni 5).

Saarmas toitub peamiselt kaladest (karpkala, haug, forell, särg, kitsekas jne), sööb innukalt jõe molluskeid ja kadrilaste vastseid. Suvel, välja arvatud kalad, püüab vesimutt ja muid närilisi; konnad ja sisalikud; mõnikord jahtib süstemaatiliselt kahlajaid ja parte.

Looduslikest vaenlastest võib mainida hunti, kuid üldiselt saarmatel neid eriti ei ole.

Saarmas kuulub looduskaitse alla.

# data[].attributes.body
-Talle on iseloomulik hele nägu tumeda maskiga. Ülejäänud keha on tuhkrul tumepruun. Kohati paistab alt kollane aluskarv.
-Eestis esineb tuhkur sagedamini Lõuna-Eestis kui Põhja- ja Lääne-Eestis. Tuhkur elutseb veekogude kalda-aladel, väikestes metsades ja ka inimasulates.
-Põhiliselt tegutseb tuhkur öösiti.
-Sel ajal jälitavad isaloomad emaseid ja isaste vahel tekivad verised võitlused. Emaloom sünnitab neli kuni kuus poega. Pojad sünnitatakse ja kasvatatakse üles varjatud kohas, näiteks hoone põranda all, puuõõnes või mõne teise looma poolt mahajäetud urus. Nägijaks muutuvad pojad ühekuuselt ja vanaloomadega hakkavad ringi liikuma kahekuuselt. Pojad peituvad nii, et neid on väga raske tabada. Hädaohu korral piserdab tuhkur vaenlase üle haisunäärmete eritisega. Hais on nii tugev, et koer lõhnab ka pärast mitmekordset pesemist. Pojad jäävad järgmise kevadeni ema juurde.
- Ta toitub kõigist organismidest, kellest jõud üle käib. Tema ohvriks langevad hiired, rotid, kahepaiksed, roomajad jne. Seega on tuhkur kasulik, kuna ta hävitab kahjureid.
- Tuhkru vaenlased on rebane, röövlinnud ja koer. Inimene kütib teda väärtusliku karusnaha pärast. Ta on harilik jahiloom.
-Ei.

# data[].attributes.body
1.Põder on hirvlaste sugukonna suurim esindaja ja meie metsade suurim loom. Ta on pikkade jäsemete ja laiade sõrgadega, iseloomulikud on ka pikk ülamokk (seetõttu näib nina kongus) ning kuni 40 cm pikkune habe lõua all.
2. Põder elab metsas.
3.  Ta juhib igapäevast elu

4. toob aprilli lõpul või mai alguses ilmale ühe, harva kaks vasikat.
5. Suur loom toitub ainult taimedest, süües suvel 30...40 kg ja talvel 15...20 kg rohtu
6. Põdra vaenlasteks on hunt ja karu.
7. Ei ole looduskaitsel all.

# data[].attributes.body
Ta on sihvaka keha, peente jalgade ja saleda kehaga. Metskitse saba ümbritseb valge ala, mida nimetatakse sabapeegliks.

Metskits on levinud peaaegu kogu Euroopas. Elupaigana eelistab põldudevahelisi metsatukki ja metsaservi, vältides suuri metsi.

Jooksuaja saabudes juunis-juulis muutuvad sokud rahutuks ja kaotavad kitsi jälitades oma tavalise ettevaatlikuse. Sel ajal võib metsas kuulda sokkude koera haugatusele sarnanevaid möiratusi ja kitsede piiksuvat häälitsust.

Mai lõpus sünnivad kitsel 1...3 hästiarenenud talle. Vastsündinud talled jäävad oma sünnipaika nädalaks ajaks lamama.

Metskits on taimtoiduline, toitudes rohttaimedest ning puude ja põõsaste okstest, võrsetest. Ei põlga ära ka samblaid ja samblikke.

Peamised vaenlased on hundid, ilvesed ja hulkuvad koerad. Noorloomadele võib ohtlikuks osutuda ka rebane.

# data[].attributes.body
Ta on suur, massiivne, hele- kuni tumepruuni karvaga. Saba on tal lühike ja karvade sisse peitunud.Poegadel on kaela ümber valge krae, mis vahetevahel on säilinud ka vanaloomadel.
Karud eelistavad elada suurtes metsades, milles on tuule poolt mahalangetatud puid ja milles leidub rabalaike.
Karud liiguvad ringi peamiselt videvikus ja öösel, harva päeval. Päeva ajal nad tavaliselt magavad kuskil kõrge heina sees või mõnes muus varjulises kohas, kus neid ei segata.
Pojad sünnivad emaslooma taliuinaku ajal jaanuaris. Tavaliselt on karul korraga üks või kaks, harva kuni viis poega. Pojad on algul täiesti abitud ja suudavad ennast vaid nisadeni vedada ning piima imema hakata. Silmad avanevad poegadel kuu aja vanuselt ning neid imetatakse neli - viis kuud. Pojad on emaslooma hoole all kolmanda eluaastani, peale mida nad saavad iseseisvaks. Karud söövad peamiselt mitmesuguseid taimi ja nende seemneid ning marju. Ära ei ütle nad ka putukatest ja nende vastsetest. Elusaid loomi tapavad karud suhteliselt harva eelistades värskele lihale kergelt roiskunut. Hea meelega söövad karud mett.Ainsaks vaenlaseks on karule inimene.Ka Eestis on lubatud erilubade alusel karudele jahti pidada.

# data[].attributes.body
Naarits on Eesti kõige haruldasem imetaja, kes kuulub kaitsealuste liikide esimesse kategooriasse.tömbi sabaga. Ameerika naaritsast.ühtlaselt tumepruuni värvi ja tömbi sabaga.Jooksuaeg on neil märtsis aprillis. Pojad sünnivad pärast 43 päevast tiinust mais. Söövad naaritsad peamiselt mitmesuguseid veeloomi: kalu, konni, vähke, limuseid. Kaldale rajavad nad uru, mille suue avaneb reeglina vee alla.

# data[].attributes.body
1.Kobras on Eesti suurim näriline: pikkust kuni üks meeter ja kaalu kuni 30 kilo. Kopra karvastiku värvus varieerub helepruunist mustani (eristatav on kare pealiskarv ja pehme ning tihe aluskarv)
2.Elupaigana eelistab kobras aeglase vooluga veekogusid.
3.
4. Pesakonnas on tavaliselt 1…4
hästi arenenud poega
5.Kobras on eranditult taimtoiduline süües suvel rohttaimi
6.Vaenlasteks on koprale kõik suurkiskjad ja inimene. Tabada ei ole teda aga kerge, sest kui üks kobras on vaenlast märganud, siis annab ta sellest teistele sabalöögiga vastu vett teada.

# data[].attributes.body
1.Ilves on kõrgete jalgadega ja ümara peaga.Ilves on suur loom, kes kaalub kuni 25 kilo. Karvastik on tal tihe ja moodustab näol omapärase helehalli põskhabeme. Värvus võib ilvestel varieeruda punakaspruunist helehallini, mille peal on tumedad tähnid. Kõhupoolt on ilvesed tavaliselt valged.
2.Ilvesed eelistavad elada tihedates okasmetsapadrikutes aga ka tiheda risuga segametsades.
3.Ilves liigub peamiselt videvikus ja öösel.
4.Pojad sünnivad aprillis või mais. Poegivad ilvesed varjatud kohas puujuurte all või mõnes urus.
5.Ilvesed söövad kõike, mis liigub ja millest jõud üle käib.
6.Vaenlaseei ole.
7. Eestis on neid aga veel küllaltki palju (peaaegu tuhat) ja seetõttu on meil isegi lubatud neid küttida.

# data[].attributes.body
1)Kuigi tema karva värvus on väga varieeruv, on see enamasti seljapoolt punakaspruun ja kõhupoolt valge või hall.
2)Rebane on levinud kogu Euraasias ja Põhja-Ameerikas. Eestis on rebane arvukas liik, kes on levinud nii mandril kui ka saartel ning isegi väikesematel laidudel.
3)Rebane on põhiliselt üksikeluviisiga ja küllaltki paikne. Jahti peab rebane peamiselt videvikus, kuid võib seda teha ka päise päeva ajal
4)Rebane toitub enamasti väiksematest selgroogsetest: konnadest, roomajatest, hiirtest, jänestest, lindudest, ning linnumunadest. Vähesel määral sööb putukaid, raibet ja taimi. Kodulinde näppab rebane üldiselt harvem kui arvatakse.
5)Ühe rebasepaari poolt hõivatud territoorium on nii suur, et sellelt on võimalik hankida piisavalt toitu ja leida sobivaid paiku urgude rajamiseks. Uru kraabib rebane ise või hõivab mägra oma, kohandades seda vastavalt oma vajadustele.
6)Eestis ei kuulu rebane kaitstavate liikide hulka ning talle peetakse sageli jahti.