# data[].attributes.body
a)
At oplyse om hvordan man, kommer til magt og derefter, sørger for stabilitet i "staten" ved at blive siddende i magten
b)
Han skal være effektiv, samtidig med at han gør de etiske rigtige ting, dette ender tit med at man gør nogle effektive men ikke etiske rigtige ting. Hvor man derefter gør nogle etiske rigtige ting. fordi der skal være en balance mellem de to
c)
Han argumentere med at det skaber stabilitet i staten, ved at sørger for at folk retter sig ind men, men samtidig sørge for at folk føler sig retfærdigt behandlet. Og stabilitet i staten er nemmere for folket at forstå og leve med
g)
Hvis regenten er for "kærlig" kan der ske mytteri, "sløsedhed", ineffektivitet. Hvis regenten er for "hård" kan føre til at folk ikke vil være med i regentens stat, eller at der sker en form for oprør mod regenten.
h)
Ja i mange etiske debatter, som F.eks om man skal give en syg person en meget dyr behandling eller om man skal give 100 personer en ikke så dyr behandling.
i)
Han ser mennesket som et væsen der har brug for tryghed i livet og i hverdagen, og det opnås ved at have en stabil hverdag, altså en hverdag hvor man ved hvad der vil ske og ikke en hvor man er bange for hvad der kan ske.
f)
Ligesom så mange andre "ideologier/politiker" er det svært at gøre rigtigt i praksis, da det er svært at finde den balance mellem det etisk rigtige og effektivitet. Hvis man ikke har denne balance vil systemet ikke virke. Dog kan argumentere for at kun at være effektiv ville virke, hvis bare man undertrykker befolkningen nok, men det vil måske minde lidt for om tyrani,diktatur eller miltær styre.

# data[].attributes.body
a)
Hovedværket "Fyrsten" har til formål at oplyse og informere om hvordan man bedst muligt kommer til magt og vedholder denne magt.
b)
En dygtig statsleder i følge Machiavelli er en der ikke er elsket, men frygtet af folket. Dog skal han ikke være hadet af folk på grund af denne frygt. Han skal altså kunne balancere at være frygtet uden at være hadet.
c)
Grundlaget for denne teori, er menneskets natur samt historiske eksempler. Ud fra dette grundlag kommer Machiavelli frem til at man ikke kan regne med folk, hvis de elsker en, hvorimod hvis de frygter en ved man hvor man har dem.
g)
Som nævnt tidligere skal en regent kunne balance at være frygtet uden at være hadet. Hvis regenten bliver hadet frem for frygtet, vil folket gøre oprør mod ham, hvorimod hvis han kun er frygtet vil de ikke turde gøre oprør.
h)
I nogle diktature samt tyranier kan man genkende noget af denne filosofi. I tyraninerne er der oftes ikke en balance mellem frygt og had, hvilket resultere i at tyranen bliver hadet af foket.
i)
Der er tale om et rationelt menneskesyn, eftersom Machiavelli bygger sin teori omkring nogle grund antagelser om at mennesket ikke er til at stole på og kun er ude efter sit eget bedste.
f)
Disse grundangatelser af mennesket er dog meget selektivt. Machiavelli har valgt kun at have fokus på nogle af mennesket mørkere tendenser fra naturens side. Han har ikke valgt at forholde sig til nogle af de andre, mere positive sider, som også er fra naturens side, såsom mod, ydmyghed, at vi er et flok dyr og vores egenskab til at ofre noget af os selv tilfordel for et fællesskab. Alle disse egenskaber er lige så definerende for mennesket, som dem Machiavelli har valgt at fokusere på. Derfor er hans menneskesyn meget snevert, særligt også da folk har forskellig reaktion til frygt, nogle forbliver bange, hvorimod andre kæmper i mod frygten.

# data[].attributes.body
Niccoló Machiavelli
a)
"Fyrsten" som er et af Machiavelli's hovedværker, har til formål at beskrive hvordan der opnås magt og hvordan den vedligeholdes.

b)
For at være en god statsleder, skal personen være frygtet men ikke hadet, da frygt sikrer "loyalitet" bedre end kærlighed til personen, fordi den pågældende er bange for at blive straffet. Der skal dog findes et balancepunkt mellem at være frygtet og hadet, da hadet hurtigt kan komme ud af kontrol.

c)
Grundlaget for Machiavellis tankegang komme fra historien. Han bruger mange historiske eksempler for at understøtte sin tankegang. Altså han bruger empiri fra tidligere ledere.

Den politiske styring er nødvendig da enkelt personer kan gøre mere skade end gavn for staten.

Stabiliteten i staten er vigtigst for ham.

g)
Hvis balancen mellem nådesløshed og mildhed forskubbes kan det resultere i en revolution.

Undersåtterne skal frygte regenten men respektere den.
Hvis regenten er for mild, tager folket sig måske en masse friheder, og effektiviteten bliver nedsat, men hvis regenten bliver for nådesløs, bliver folket hadske og sætter sig op imod den.

h)
Hvis en regent var mere nådesløs en mild, ville vi i nutiden kalde det tyranni eller diktatorisk. Der findes flere eksempler på Machiavellis tankegang, som fx i Nord Korea, Rusland, Kina, hvor lederne regerer ud fra frygt.

i)
Der er tale om et pragmatisk menneskesyn, hvor balancen mellem effektivitet og det etisk rigtige skal findes.

f)
Der er en fare ved at et frygt styre, meget let kan forrykkes og skabe en revolution, fx den franske revolution.

# data[].attributes.body
a) Fyrstens formål er at videregive information om hvordan man bedst muligt opnår magt og vedligeholder den.

b) han skal være frygtet af folket men  opretholde en balance så han ikke bliver hadet af folket.

c) man kan ikke nødvendigvis stole på folk bare fordi de elsker en, men hvis de derimod frygter en ved man hvor man har dem. Dermed sørge han for at folket retter sig ind, og samtidig føler sig retfærdigt behandlet.

g) balancen mellem frygt og krælighed skal skabes, hvis han er for blød ved folket vil han blive opfattet som værende mere useriøs, hvis han er for hård ved folket ved frygten vende sig til had.

h)

# data[].attributes.body
a) Fyrsten har til formål at vise hvordan man opnår magt.
b) En dygtig statsleder skal være frygtet, men ikke hadet
c) Han bruger historiske eksemplarer, han ser på hvad der blev gjort forkert, og retter op på det.
g) Der skal være en balance mellem mildhed og nådesløshed, hvis der er for meget mildhed vil man miste magten. Hvis der er for meget nådesløshed vil det fører til had.
h) Nord Korea's leder Kim Jong-un bruger frygten til at styre sit land.
i)  Han beskriver mennesket som utaknemmelig, hyklerisk, fuld af angst, vægelsindet og gevinst begærligt.
f)

# data[].attributes.body
a) En guide om at få og bevare magt.
b) Ifølge Machiavelli er en dygtig statsleder ikke elsket af folket, men frygtet. Politikken skal heller ikke føres ud fra etik, men ud fra en hård hånd. Om nødvendigt må lederen lyve og bedrage for at opretholde magten.
c) Den nådesløse styring er nødvendigt for at holde et fast greb i befolkningen. Machiavellis menneskesyn er kynisk, og ser mennesket som grundlæggende egoistisk. Der er derfor ikke mening i at prøve på opretholdelse af magten med kærlighed og løfter, da disse i sidste ende bare vil brydes, når det virkelig gælder. Disse idéer bygger han derudover også på ud fra historien som erfaringsgrundlag.
g) Det er vigtigt med balance mellem nådesløshed og mildhed. Er lederen for nådesløs, kan befolkningen få nok, og det kan medføre oprør fra befolkningen. For mildt styre kan derimod lede til manglende respekt, og dermed magt over befolkningen.
h) Blandt andet under diktatur og tyranni, er misbrugen af frygt og uvidenhed fremtrædende. Et eksempel kunne være ledelsen af Nordkorea, der holdes i stramt greb, samtidig med at tilstrækkelige mængder information bliver hemmeligholdt for befolkningen. På den måde kan man styre både hvilket billede de får af landet, men også deres syn på andre lande. I mindre ekstrem grad bruges det også meget i politik i de vestlige lande, eksempelvis kører Trumps og DF's politik meget på "frygten for de fremmede". Politikere er i dag også generelt kendt for at "pynte lidt på tingene" for at skaffe flere vælgere, eller stå bedre.
i) Machiavellis menneskyn er mennesket som selvcentreret. Han beskriver mennesket som utaknemmelig, hyklerisk, angstfyldt, vægelsindet og gevinst begærligt.
h) Machiavelli har et meget snævert syn på mennesket. Udover menneskets egoistisk værdier, overser han resten. Dette kan vise sig at være problematisk, eftersom mennesket også er kendt for sin næstekærlighed og flok-værdier.
Der er altså ikke taget hensyn til en stor del af menneskets andre værdier.

# data[].attributes.body
a) Fyrsten har det formål, at vejlede om, hvordan man bedste styrer en stat.
b) Man skal ikke være elsket, men derimod frygtet, dog må frygten ikke blive til had, altsåskal findes en balance.
c) Han tager de tidligere herskers erfaringer i brug, dog udvider han den erfaring, ved at rette op de fejltagelser, der tidligere er hændt.
g) Hvis der ikke bliver balanceret, vil frygten blive til had, hvilket er det værste, der kan ske for en hersker, da folk kan vende sig imod ham, og vælte ham af tronen.
h) Lederen af Nordkorea Kim Jong Un skaber stor frygt, da han bruger sin magt til at styre folket.
i)  Machiavelli sker mennesket som utaknemlig, hykleriske, og begærer efter gevinst.

# data[].attributes.body
a) Det er en guide om hvordan man opnår magt og opretholder den magt efter.
b) En god statsleder er ikke elsket, men er ifølge Machiavelli frygtet
c) Grundlaget for denne tanke, kommer af historiske eksempler, dette bruger han til at understøtte hans politik.
Samtidig tilknytter han menneskets natur, sammen med historien. Den politiske styring er altså vigtig, så man ikke ender med de små bystater i Italien.
g) For meget mildhed i sig selv   vil man miste magten over folket. da folket vil vende en ryggen (Hagen 2012 s.73)
Med frygt kan folk styres, men formeget frygt vil føre til had. Derfor skal der være en god balance.
h) Ideerne kan kendes ved mange valgkampagner, mange regenter kan også bruge frygt, til at opretholde folks tro til regentens evner.  Samtidig minder det også om diktatur.
i)  Machiavelli har et rationelt menneskesyn, i og med han mener at mennesket kun vil sig selv det bedste, og derved er utilregnelige.

f) Grundantagelserne om mennesket er selektivt. Da han kun ligger vægt på det onde i mennesket, istedet for også at se det positive tendenser vi mennesker har fra vores naturs-side af.  Machiavelli blik på mennesket er altså snævert.

# data[].attributes.body
a.
fyrsten ønsker at vise hvordan man bedst kommer til magten via iden om at det er bedre at være frygtet end elsket

b.
set med Machiavellis øjne er en statsleder dygtig når han er frygtet og ikke elsket af folket, denne frygt må dog ikke blive til had. der skal derved være en gylden balance gang.
c.
Mahiavelli bygger sin argumentation på erfaringer ander fyrster og statsledere har gjord sig gennem tiden. Derved finder han ud af havd der har virket godt og knap så godt gennem historien for de andre, dette bruger han som en sammenbinding hvor han finder den bedst optimale måde og herske på.

g.
hvis en regent ikke kan balancere mellem godhed og nådesløshed vil han enten blive for god, og folk vil ikke respektere ham, derved vil magten forsvinde og han vil ikke være en god leder, hvor i mod hvis han er for nådesløs vil folket vende sig mod ham og hade ham, og derved igen ikke havde noget magt. derved er det meget vigtigt at denne balance gang bliver opretholdt.

h.
der er stadig ledere i dag, der bruger frygt og uvidenhed til at styre lande som Nordkorea, hvor de bliver hersket under frygt.
men generelt set i dk er der også frygt i nogle valgkampaner hvor de bruger frygt for en bestemt ting til at få folk til at stemme på partiet.

i.
mennesket er født egoistisk, hvis man ser med Machiallis øjne, og der derfor naturligt egoistisk.

# data[].attributes.body
A
Bogen var en form for guide til en form for styringmetode, hvor frygt og effektivitet var i fokus
B
En statsleder skal ikke kun opfører sig rart og godt, men opfører sig som både godt og skal kunne skabe frygt. det vil sige man skal opfører sig så "godt" at man ikke skaber frygten om til had, da det kan skabe, en oprør
C
Han erfarer de fra andre styrer som er styret og ser på deres fejltrin, og derefter konkludere at man skal skabe dette form for tyrannistyrer
han kan se at de forskillige styrer er gået ned på disse fejltrin og derfor ønsker han at man skal blive bedre. G
Han mener at, hvis man var for blid ville man ikke blive respekteret, og derfor mindste sig magt, eller ikke få 100% af sin magt , og hvis man er for brutal eller ikke blid nok, kan frygten gå fra frygt til had, og derefter kan der skabes oprør, og ende med at magthaveren mister alt sin magt.
H
man kan se det hos eneherskere, som diktaturer, hvor herskeren skaber frygt og respekt ved lovgivening og oftes glæde ved hjælp af falske artikler i aviser. det kan ses i nordkorea hvor de har "vundet" VM mange gang.
I
Mennesket er en utaknemlig og hyklerisk og fulde af frygt. Det bliver sige at mennesket er slevviske og har brug for styring.

# data[].attributes.body
a: Machiavelli bruger Fyrsten til at videregive hans ide om politik til andre opkommeene herskere.

b: En dygtigt statsleder kontroller en balance mellem det gode og frygt hos sin befolkning. Der skal være balance, for at frygten ikke går over og bliver til had. Frygt at med til at skabe den her kontrol som en hersker gerne vil have, men had kan hurtigt vende det hele på hovedet, ligesom i den franske revolution.

c: Mahiavelli bruger tidligere fyrster/herskeres erfaringer til at understøttet sin politiske teori. Her går han historisk tilbage og søger efter succes hos de tidligere fyrster/herskere og dermed konkludere, at der var stabilitet i landet. Dog prøver han så vidt muligt at rette op på de fejltagelser de tidligere fyrster/herskere gjorde, da de jo før eller siden blev væltet. Derefter overfører han den her empiri fra de tidligere fyrster/herskere og bruger den som argument hvorfor man skal anvende frygt som en måde at kontrollere på.

g: Frygten hos befolkningen kan gå over og blive til had. Had er det værste scenarie for herskeren i landet, da det kan resultere i at han blive væltet af tronen, da der ikke er nogle der følger ham og vil gå rigtig langt for at få deres hævn.

h: Ja. Der er mange ledere der bruger frygt som middel til at kontrollere deres befolkning. De mest kendte er nok Putin og Kim Jong Un, som har låst deres befolkning fast med deres måde at styrer landet på. Udover dem, ses Machiavellis princip også i f.eks. Saudi Arabien, hvor svage ledere bliver halshugget, bare for at vise at svaghed ikke er tilladt i sådan et samfund.

i: "Om mennesker kan i almindelighed siges så meget, at de er utaknemmelige, vægelsindede og hykleriske, fulde af angst for enhver fare og begærlig gevinst" (Machiavelli: Fyrsten, 1513/1532, Borgen 1994, s. 72) Ergo er mennesket egoistisk af natur, ifølge Machiavelli.

f: Den empiri hos gamle fyrster/herskere som Machiavelli bruger til at understøtte hans politiske ide, er meget søgt. Han har formentlig søgt efter lige præcis de tilfælde, som kunne bruges til at understøtte hans politisk ide. Han har sikkert støt på et tilfælde i historien, hvor der har været en leder, som ikke har behøvet anvende frygt, for at have balance i landet. Det kunne tænkes at han har set bort for disse tilfælde eller i det mindste har argumenteret for hvorfor tilfældet ikke var gyldigt.

Til gengæld synes jeg hans ide stadig er meget valid, selvom den ikke er etisk korrekt. Andelen af ledere der har haft "succes"/magt i deres land, bruger oftest frygten som middel. Det er meget få som har succes med at være "rar" overfor folket.

# data[].attributes.body
a.
"En vejledning i statsmagtens kunst" (553, Realpolitik og suverænitet)
b.
Statslederen sørger for at være en autoritet for folket. Der skal en vis respekt og frygt til. Der må dog ikke komme had (553-554 , Realpolitik og suverænitet)
c.
Frygt virker bedst...
g.
Manglende respekt for lederen. Hvis folket ikke tror på lederen, kan samfundet ikke løbe sammen. Det ser man i filmen "Inglorius Basterds" med den Nazistiske Oberst Hans Lada. I forhold til bønnerne, går de stadig imod ham, fordi han ikke har fundet den rigtige balance. Det som har fungeret i nogle scenarier i de gamle dage, er at være meget brutale og ubarmhjertige mod sine fjender i starten. Man er nødt til at vise at man er i stand til at gøre utænkelige ting, for at få en vis frygt i folk. Derefter kan man begynde at skabe ro, og gode ting, så længe at man husker folket på at man skal respektere lederen.

h.
Donald Trump skaber frygt og utryghed ved at skræmme sit folk, med den karavane der kommer fra Sydamerika, og op til USA. Hans retorik er meget ekstrem, og passer ikke ind i de fleste folkefærd, men frygt har virket godt i hans valgkampe. Han er også en af de få ledere der ikke er en verdensleder, men en statsleder. Den franske præsident har så sent som for et par uger siden, været efter Trump, til 100 års markeringen af 1 verdenskrig. (https://www.theguardian.com/world/2018/nov/11/trump-joins-macron-and-world-leaders-at-armistice-ceremony)

i.

f.

# data[].attributes.body
a. Det er en guide til hvordan man opnår magt og hvordan man beholder magten

b. En dygtig statsleder er frygtet, men ikke hadet

c. Han argumenterer ud fra historiske eksempler og gør brug af tidligere herskeres erfaringer
g. Hvis man vil beholde sin magt skal man ikke være alt for mild overfor folket. Fyrsten må heller ikke være for hård, da han ellers vil blive hadet af folket, og hvis man har folk der ikke bryder sig om styremåde, vil folket ikke længere følge fyrsten, og så mister fyrsten magten

h. Ja, ledere som Putin og Kim Jong Un bruger frygt til at styre deres folk med

i. Machiavelli mener at mennesker er egoistiske og ikke er til at stole på

f. Machiavelli ligger kun vægt på alle de dårlige værdier ved mennesker, hvis man godt vil have et stabilt samfund, bliver man nødt til også at se på de gode værdier

# data[].attributes.body
a. At undervise folk i hvorledes man er en god leder eller fyrste. altså hvordan erhverver sig magt og hvordan man derefter bevarer magten (Hagen 2012 s.70)

b. Således at staten bliver opretholdt. altså er staten målet og midlet er ligegyldigt. (Hagen 2012 s.70-72)

c. Da der var stridigheder mellem småstaterne i Italien, var det en stats vigtigste arbejde at sikre stabilitet. Den måde man gjorde dette på var ved at have en leder der forstår magt.  (Hagen 2012 s.70)
Han kigger da tilbage i historien og bruger den empiri der kommer ud af den til bestemme hvad der typisk er kendetegn ved en god leder. (Hagen 2012 s.70-72)

g. Ved for meget mildhed vil man miste magten over folket. da folket vil vende dig ryggen når man har brug for dem. (Hagen 2012 s.73)
Ved en for stor nådesløshed, vil folket gå for frygt til had. Derved vil der komme en revolution. (Hagen 2012 s.73)

h. Sådan noget som Trump lover: "America first". Her er det "staten" USA der der kommer foran alt andet. også sammenarbejde med andre lande, af etiske grunde. hvis det ikke gavner USA, hvorfor så gøre det?

i. Der kan findes nogle få spor af Bentham, dog var Bentham efter Machiavelli, så der er nok omvendt. Der kan ses det at man stræber efter målet og kan dermed ignorere hvad der kraver at nå  det. forskellen er dog at det er mest mulig lykke hos Bentham og statens bedste hos Machiavelli.

f. machiavelli mener at det er bedre at blive frygtet end elsket. i det siger han at man kun kan en af delene og ikke begge. Dog siger han senere at man skal kunne begge, da hvis man kun har en af delene vil opnå den modsatte effekt.
Så han siger først at man skal vælge enten eller og derefter fremlægger han et spektrum og siger at ca. midten-lidt mod frygt er det bedste. i det modsiger han sig selv.

kilder:
Hagen, Jimmy Zander 2012: ”Magt og ret”.
Eksistens og Ansvar. Praktisk filosofi. s.69-73,
Nordisk Forlag A/S: København

# data[].attributes.body
a)
vise hvad forskellen er på frygt og kærlighed når man har magt eller skal havde magt. og hvordan er en elsket leder uden og være for blød i det, men også at kunne tage de rigtig veje i forskellige dilemmaer, og vise at politik og magt ikke skal hænge sammen en politiker behøver ikke at føre politik med etik i.
b)
En statslig leder skal være criminal virtue dvs. At han skal kunne handle rigtig for at beholde sin magt så hvis han skal lyve for at beholde sin magt må han gøre dette derudover skal det være effektivt det han gør det nytter ikke noget at være

criminal virtue  uden at det hjælper på hans magt . og han skal ikke været hadet eller elsket for meget.

C)
Han drager sin teori ud fra historie men også naturen hvorpå at han finder ud at man skal være elsket af mennesker men frygtet, og han finder ud af at mennesker har letter ved ikke at bakke dig op hvis de ikke frygter dig.
g)
Hvis en prs ikke kan finde den gyldne middelværdi ender det med at endte bliver hadet eller elsket for meget og ender med ikke at havde noget magt overhoved.
h)
Vi kan se det hos diktaturen fordi de kna gøre at folk frygter prs. der har magten og de kan vælge at gøre folk bare for ting omkring i verden men også for prs der har magt men vi kender det også i Danmark hvor der er nogle politiker der gøre folk bange omkring flygtninge men også med kriminalitet.
i)
Han ser menneskesynet som at mennesker er utaknemmelige, vægelsindede, hykleriske og fulde af angst for enhver fare og begærlighed efter gevinst.
f)
Man kan sætte det tvivlsomme ved at hvis du kun handler for frygt kan det bliver for meget for nogle personer og det ender med en revolution men det kan også gøre at der måske er problemer med at finde den gyldne middelvej.

# data[].attributes.body
a)
At skabe en idé om hvordan stabilitet skal blive skabt i et styrer. Machiavelli's politik om styrer tager hverken brug af etik eller teologi, men derimod historien hvoraf han drager konklusioner. Idéen med Fyrsten er altså at lære i hvordan man erhverver sig magt og hvordan magten skal blive bevaret.
b)
I følge Machiavelli skal en statsleder være frygtet. Her ses at der skal være en grænse for hvor frygtet statslederen skal være, da skal man ikke være hadet men respekteret.
c)
Som sagt drager Machiavelli sine idéer fra historien, han forklarer at historien er eksemplarisk og at man kan drage erfaringer og derved skabe konklusioner fra historiske begivenheder. Vi skal lære af fejlede og succesfulde regenter.
g)
Når en regent ikke skaber balance mellem mildhed og nådesløshed, kan regenten mister sin respekt fra folket. Tap af respekt forekommer enten når en regent har transformeret sin frygt indtil had eller når ens kærlighed er blevet til svigtelse.
h)
Machiavellisk styrer ses i dag i f.eks Nord Korea, her bliver frygt anvendt som den primære styreform. Dog kan det diskuteres at den Machivelliske styrer er fejlet, da det er blevet skabt had fra folket. Det blev også set under 2. verdenskrig da Japan blev bombet af USA, her blev der truffet en ikke etisk beslutning, men derimod en effektiv handling som skabte frygt og sikrede USA fra at blive angrebet yderligere. Dette ses som et eksempel på en pragmatisk regent og criminal virtue

i)
Machiavelli har ingen spekulative opfattelse på hvad mennesker er. Derimod skal en regent kende de menneskelige dårskaber, for at kunne leder sit folk.

# data[].attributes.body
a.
Fyrsten har til formål at vise, hvordan man kan komme til magten med forskellige metoder, og samtidig hvilke konsekvenser det har.
Den informerer også om, hvordan man vedholder selvsamme magt (Hagen 2002 s. 70).

b.
En dygtig statsleder er en der skaber magt ved at andre frygter en, men samtidig balancerer denne magt, så den ikke udvikles til had .(Machiavelli 1908)

c.
Grundlaget for Machiavellis teori er historiske eksempler på magthavere, som han tager og vurdere, hvad der går galt og godt, og hvad man kan bruge i fremtiden. (Hagen 2002 s. 70 )

g.
Hvis en regent ikke balancerer frygten korrekt kan det resultere i, at hans tilhørere vender sig mod ham/hende i had. Omvendt set kan for meget mildhed resultere i at folket ser regenten som svag og derved mister respekt.

(Machiavelli 1908)

h.
I dag har vi store regenter, herunder Putin og Kim Jong Un, der tager magten over deres land ved at skabe frygt og dermed vise at de har magt over alle og enhver, de vil. Trump har skabt kærlighed til borgerene i USA, men han gør det ved at skabe frygt i andre lande.

i.
Machiavellis menneskesyn er rationelt, da han vælger at sige, at mennesker som udgangspunkt er utilregnelige, da de kun vil sig selv det bedste

f.
Man kan sætte tvivl ved, at Maciavelli i sin teori lægger stor vægt på, at det at skabe frygt er det bedste og det sande svar. Han sætter mennesket i et lys der for det til at se ud som om vi af natur føler os trygge hos alt hvad der er skræmmende. Dette er et naturligt instinkt i dyr, da alt hvad der er skræmmende også er dominant og derfor er stabilt og kan passe på en flok, men det er ikke længere et menneskeligt instinkt. De eksempler han har udvalgt er også sikkert nogle han har håndplukket ud af en masse gode eksempler på en god regent der ikke har anvendt frygt som sin primære vej mod magt.
__________________________
Hagen, Jimmy Zander 2002 "Eksistens og ansvar, praktisk filosofi"
Nordisk Forlag A/S, København 1999

Machiavelli,

Niccolo

"The Prince"
ed. W. K. Marriott. London: J. M. Dent and Sons, 1908, pp. 117-118, 129-131.

# data[].attributes.body
a. Fyrsten er vejledning om hvordan man leder en stat på bedste vis. Hvordan man opnår magt og opretholder den efterfølgende.

b. I følge Machiavelli er en god statleder en der er frygtet af borgerne, men ikke hadet eller elsket. Han mener der skal være en fin balancegang imellem.

c. Machiavelli har udefra erfaringer udarbejdet denne model. De erfaringer er gjort ud fra tidligere historiske "begivenheder"
I de udsnit fra The Prince portrættere han at man ikke kan stole på folk man elsker, derfor er frygt en bedre tilgang.

g. Hvis der ingen balance er mellem kærlighed og frygten, kan der opstå en had for den person der har magten. Dette had kunne førere til krig mm. Derfor er det problematisk.

h. Hvis en magtleder begynder at tyrannisere befolkning fører det oftes til krig. Dette har vi set i afskillige lande gennem tiden.
Kan man sige at der er skabt en slags balance idag? idet flere lande har demokrati? Her findes der vel også en form for balance.

I. Machiavelli ser mennesker som egoistiske, hyklende osv. Han mener at vi kun begærer de gaver/gevinster vi kan opnå.

f. Machiavelli lægger fokus på de "dårlige" værdier hos mennesker. Men kan det være rigtigt at det sådan vi alle er / opfører os. Fra naturens side har vi også en form for folk mentalitet, der modstrider de værdier Machiavelli beskriver. Dette kunne være en svaghed.

Dog er der også nogle eksempler på at hans teori virker, hvis man kan opnå den rigtige balance.

# data[].attributes.body
a. Machiavelli ønsker at fortælle/belære fyrster og andre magthavere om hvordan man bedst styrer et land.

b. Ifølge Machiavelli skal en magthaver ikke være elsket af sit land (eller ikke kun). Han skal heller ikke være hadet, eller helt frygtet, men skal altså finde en vis balance mellem hadet og frygten således at bønderne ikke sætter sig op mod ham, men respekterer ham.

c. At man skal herske på denne måde er begrundet således, at man ved at være elsket gennem penge risikerer at folket vender sig mod én, når tingene går galt, fordi der ikke er et personligt forhold. Derudover vil folket også gå imod én, hvis man er hadet, og derfor er det vigtigt at finde "en gylden middelvej" mellem frygten og hadet, så man kan forblive respekteret.

g. Som sagt før risikerer man at folket vender sig mod én, hvis man ikke er i stand til at balancere mellem godhed/nådesløshed, frygt og had.

h. Når man idag begynder at have mistillid til sin statsminister/præsident, har man i visse lande set at denne magthaver så endten har fundet noget alle kunne stå sammen om - såsom at fremprovokere en krig - eller har skabt frygt hos sine borgere. Der kan eksempelvis argumenteres for at Putin leder et tyranisk/diktatorisk styre i Rusland, hvilket altså indebærer at lederen styrer landet med hård hånd.

i. Machiavellis menneskesyn får mennesker (ikke magthavere) til at fremstå egoistiske, hykleriske, ængstelige, utaknemmelige, uvidende, dumme, mistillidsfuld, troløse og grådige; det får dem til at fremstå som nogen der begærer gevinster/præmier og altså ofte vil gøre hvad som helst, for at få fat på disse gevinster.

f. Taler vi om teorien om, hvordan en magthaver skal regere?

# data[].attributes.body
a)
at påvise at det for en fyrste er bedre at blive frygtet end elsket. da dette skaber bedst mulig magt og er bedst til at bevare magten derudover fremsiger han mennesket mørke natur. (hagen 2002 Side. 70)
b)
en statsleder opføre sig sådan at han indskyder frygt uden at plante had for ham selv.  (Politik og ret michiaveli 1908)
c)
han begrunder dette ud fra historieske eksempler, der af kiggede på hvad der gik galt med styret og hvad der kunne gøres anderledes i den værende stat
g)
hvis statslederen ikke blancere forholdet mellem medlidenhed og nådesløshed kan dette rreusltere i to mulige scenarier: med medlidenheden så kan folket udnytte en medliden statsleder og dermed slippe for straffe der eller skal være eksemplariske for andre om ikke at begå samme straf. med nådesløshed så resulterer dette i at folkets had for statslederens nådesløshe straffe der ikke gavner til stabiliteten af staten og dermed  vokser hadet eksponentielt
h)
i)
der er tale om et rationelt menneskesyn da michiavellis tanker og holdninger er faktuelt basseret på tidligere episoder gennem tiden. f.eks. er rom et meget godt eksempel hvor Julius Cesar blev hugget ned af højerestårende borgere da de troede dette ville fremskynde deres eget herredømme.
f)
det der er tvivlsomt ved teorien er at Machiavelli lægger for meget tryg på at man skal frem for alt være nådesløs før man er medliden. dette vil jo stadig skabe ustabilitet ved de små nådesløse handlinger. og det at han ser mennesker som reelt egoistiske af natur går også at de pga. dette ikke ville følge en statsleder som de af "natur" stoler på.  men der imod er solitærer for deres eget liv. derud over gælder hans teori ikke direkte mod vores nuværende samfund da "dataen" ,uligvis har ændret sig over årende