# data[].attributes.headline
לקרובי משפחתי ולחיילי צהל שנמצאים כעת בעזה! (ליעד רחמים)

# data[].attributes.subject
לקרובי משפחתי ולחיילי צהל שנמצאים כעת בעזה! (ליעד רחמים)

# data[].attributes.body
אתם הכי חזקים שיש! אתם הגיבורים שלנו, מביאים לנו רק גאווה והצלחה, כל עם ישראל תומך מחכה לשובכם ומצדיע לכם.

אני מאחלת לכם שתחזרו בשלום ושהשם ישמור עליכם מכל משמר .

אוהבים אותם ומתפללים לשובכם כל יום! תודה על האומץ והגבורה שלכם!

נ.ב תפרקו את עזה ואת בית החולים !

# data[].attributes.headline
מכתב לחיילים

# data[].attributes.subject
מכתב לחיילים

# data[].attributes.body
לחיילי צה"ל,

רציתי להודות לכם שאתם שומרים עלינו ומסכנים את עצמכם בשבילנו ובשביל המדינה.

תודה שבזכותכם אנחנו מרגישים מוגנים!

אני מקווה שיש לכם את כל מה שאתם צריכים ולא חסר לכם כלום. אני מקווה שאתם בסדר ושהמלחמה תיגמר ותחזרו הביתה בשלום.

# data[].attributes.headline
מכתב לחיילים

# data[].attributes.subject
מכתב לחיילים

# data[].attributes.body
חיילים יקרים, תודה שאתם דואגים לנו ועוזרים לנו לשמור על המדינה שלנו, ואני רוצה לאחל לכם שתחזרו בשלום ושתהיו חזקים.

# data[].attributes.body
היי חייל יקר,

חייל יקר שלנו, רצינו לומר לך שאנחנו גאים בך שאתה שומר עלינו ועושה הכול כדי לשמור על הארץ שלנו.

רציתי למסור לך שאני מקווה שאתה מסתדר שם ושתדע שעוד מעט המלחמה תיגמר ולא משנה מה אנחנו ננצח.

ותזכור תמיד: עם ישראל חי

# data[].attributes.headline
לחטופים שלנו, ב

# data[].attributes.body
לחטופים שלנו,

ברור לכולם כמה לא פשוט לכם שם. שכל אחד חווה משהו אחר. ראה דברים אחרים, אבל לכולכם יש משהו במשותף. כולכם רוצים לצאת משם.

אני רוצה לחזק אתכם ולאחל לכם שתצאו משם הכי מהר שאפשר, בריאים שלמים ומחוזקים למרות הקושי שחוויתם ועדיין חווים.

אני רוצה לספר לכם שליבו של כל העם אתכם ועושים הכל כדי שתחזרו במהרה!

# data[].attributes.headline
מכתב לחטופים

# data[].attributes.subject
מכתב לחטופים

# data[].attributes.body
אולי אתם לא מכירים אותי, אבל אני מכירה ושמעתי על רובכם/ן ועל המשפחות שלכם/ן.

הייתי רוצה להגיד לכם קודם כל שתישארו חזקים, למרות שזה קשה, תשמרו על עצמכם, תגנו אחד על השני ותחזקו אחד את השני כמה שרק אפשר.

הייתי רוצה שתדעו שצה״ל וכל כוחות הביטחון עושים הכול בכל רגע נתון כדי שתחזרו להיות כאן אתנו, עם כולנו, עם כל עם ישראל.

כולנו מתגעגעים אליכם/ן ורק מחכים שתחזרו אלינו בריאים ושלמים כדי שתספרו לנו ולכל העולם כל מ״כ שעברתם/ן שם, את כל הזוועות והדברים הקשים,

ואנחנו נהיה כאן בשבילכם כדי להקשיב ולחבק חיבוק ענק.

אני רוצה שתדעו שכולנו אתכם - אמנם לא פיזית, אבל נפשית.

אז לסיכום אני מחכה לכולכם שתחזרו אלינו, הביתה.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
ארצות הברית סבורה שכדי לאפשר הוצאה של החטופים מרצועת עזה יהיה צורך ב״הפוגה משמעותית״ בפעולות המלחמתיות.
הבית הלבן: חמאס ניסה להבריח את אנשיו דרך מעבר רפיח
בתה של החטופה קלרה מרמן: "אמא, אני אוהבת אותך ונלחמת"
גורם בכיר בממשל אמר בתדרוך לעתונאים כי אם תושג הסכמה על שחרור חטופים, יהיה צורך בהפוגה ארוכה. ״כל סידור להוצאת 200 חטופים ידרוש הפוגה רצינית בפעולות המלחמתיות. אם זה יקרה תהיה הפוגה די רצינית כדי ליישם את זה״, אמר הגורם הבכיר. הוא ציין כי שחרור שתי החטופות האמריקניות היה מעין ניסיון לבחון את תהליך הוצאת החטופים בתנאים של הפוגה בלחימה וכי היה צורך להבטיח שאנשי הצלב האדום יוכלו לעבור את המרחק הגדול עד לגבול בתנאים בטוחים.

לדבריו, הניסיון פעל היטב ויכול לפעול גם כאשר תושג עסקת שחרור חטופים גדולה יותר. ״הוצאת מספר גדול של חטופים תחייב הפוגה ארוכה בקונפליקט. זה נמצא בשיחות רציניות אבל אין כרגע הסכמה על זה״, אמר הגורם הבכיר. הוא ציין כי רעיון ההפוגות הזמניות בלחימה עלה בשיחותיו של שר החוץ בלינקן בישראל היום.

הגורם ציין כי ארה״ב מקיימת כל העת שיחות עם ישראל ומעלה ״שאלות קשות״ בנוגע ליכולת של ישראל להשיג את היעדים הצבאיים שהיא קבעה לעצמה. לדברי הגורם, ישראל ערכה שינויים משמעותיים בתוכנית המלחמה המקורית שלה בעקבות השיחות עם האמריקנים. הוא ציין כי הממשל מדבר כל העת עם הישראלים בנוגע לנפגעים אזרחיים ברצועת עזה.

לגבי הוצאת האזרחים הזרים מעזה, הגורם הבכיר גילה כי הסיבה לעיכוב בתהליך הייתה ניסיון של חמאס להכליל ברשימת הפצועים הפלסטינים גם לוחמי חמאס וכי שליש מהפצועים ברשימה היו אנשי חמאס. רק אחרי שהוצאו מהרשימה התאפשרה יציאת האזרחים הזרים.

לגבי היום שאחרי המלחמה, הגורם הבכיר בממשל ציין כי ארצות הברית רוצה לראות בעתיד ממשלה משותפת לגדה ולרצועה כדי לקדם את פתרון שתי המדינות. הוא אמר כי לפני המלחמה עמדה הסוגייה הפלסטינית במרכז שיחות הנורמליזציה בין סעודיה וישראל וכי למעשה שני שלישים מהשיחה בין הנשיא ביידן לראש הממשלה נתניהו בניו יורק במהלך עצרת האו״ם עסקה במרכיב הפלסטיני בחבילת הנורמליזציה עם סעודיה. הגורם ציין כי ארה״ב מתנגדת לעיכוב העברת כספים מישראל לרשות הפלסטינית. ״חמאס הוא אויב של הרשות הפלסטינית״, ציין הגורם הבכיר.

# data[].attributes.attachment_link.title
ארה"ב: עבור שחרור החטופים יהיה צורך ב"הפוגה משמעותית" בלחימה

# data[].attributes.attachment_link.description
ארצות הברית סבורה שכדי לאפשר הוצאה של החטופים מרצועת עזה יהיה צורך ב״הפוגה משמעותית״ בפעולות המלחמתיות באזור. עוד הוסיף כי "אין כרגע הסכמה על זה"

# data[].attributes.headline
מכתב לחיילים

# data[].attributes.subject
מכתב לחיילים

# data[].attributes.body
7\11\2023

אל חיילי ישראל,

לאורח כל הפעמים וכל הזמן שעם ישראל עבר מקרים קשים כמו המקרה שאנחנו עוברים עכשיו, הצבא והעם נשארו חזקים.

לא משנה כמה זוועות עברנו, ואת כמות הפחדים שהרגשנו, נשארנו חזקים.

יש בנו את החוזק שאין לאף עם אחר, יש לנו צבא חזק שאין לאף עם אחר, ותושבים טובים ומתחשבים שאין לאף עם אחר חוץ מאתנו.

תמיד כשאנחנו חושבים על המצב במדינה, ועולות חששות ופחדים, רק המחשבה על ההיסטוריה שלנו, שמוכיחה על החוזק הנפשי והפיזי של עם ישראל וצה"ל, עולה בנו תקווה ענקית.

תקווה שנותנת לנו את המוטיבציה להמשיך להאמין ולהיות חזקים, כמו שנשארנו חזקים לאורך כל הזמן הזה.

אנחנו סומכים עליכם להישאר חזקים, חיילי צה"ל המדהימים שלנו.

ממנו תושבי דרום, מרכז וצפון

# data[].attributes.headline
לחיילים, אנחנו 

# data[].attributes.body
לחיילים,

אנחנו דואגים לכם ורק רוצים שתחזרו למשפחותיכם.

אתם גיבורים ואנחנו רוצים רק לעזור לכם.

ותודה על הכל!

# data[].attributes.headline
שלום לך חייל, ל

# data[].attributes.body
שלום לך חייל,

לפני הכול אני רוצה לומר לך תודה מכל הלב. הדבר הזה זה התחיל מהמסיבה בנובה ב7.10 זה יצא יום שבת, אתה כנראה הוקפצת לבסיס להילחם עכשיו, כנראה לוחם בשביל המדינה ומקריב את עצמך בשבילנ.ו אתה גיבור מבחינתי גם עם תישאר בחיים וגם עם תמות.

אתם עושים הכול בשביל להגן על מדינת ישראל ואני מודה לך🙏🙏

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
דגל מדינת ישראל הוא דגלה הרשמי ו הלאומי של מדינת ישראל, אשר מייצג את ה מדינה, ריבונותה, מוסדותיה ו אזרחיה, הן בישראל והן בעולם. דגל זה הוא בעל רקע לבן, ועליו שני פסים אופקיים בצבע תכלת כהה, וביניהם מגן דוד בגוון זהה, אשר בסיסיו מקבילים לפסים האופקיים של הדגל. ה סמל הוא סמל יהודי המתחבר למסורת ה יהודית.

ראשיתו של הדגל ב מושבה ראשון לציון בימי העלייה הראשונה, והוא אומץ כדגלה של התנועה הציונית מיום היווסדה ב- 1897. דגל זה הועדף על פני " דגל שבעת הכוכבים" שהציע בנימין זאב הרצל. לאחר קום מדינת ישראל התלבטה מועצת המדינה הזמנית לגבי דגלה של המדינה. דגל התנועה הציונית נבחר באופן רשמי לשמש כדגלה של מדינת ישראל ב- 28 באוקטובר 1948, והוא הועדף על פני רעיונות אחרים, בעיקר בשל הפופולריות הרבה שהייתה לו בציבור ה יהודי.

מעמדו החוקי של הדגל עוגן ב חוק הדגל והסמל, ה'תש"ט, ובשנת ה'תשע"ח (2018) גם ניתן לו מעמד חוקתי ב חוק יסוד: ישראל - מדינת הלאום של העם היהודי.

חלק ניכר מקרב התושבים היהודים במדינת ישראל, ומהיהודים שחיים במדינות אחרות, רואה בדגל הלאומי סמל ל עצמאותה של מדינת ישראל. אחד הביטויים הרווחים לכך הוא, הנפת הדגל על בתים ועל מכוניות ב יום העצמאות. בחלק מהמגזר ה חרדי קיים פולמוס לגבי היחס לדגל ולגבי מקומו בחברות אלו, במיוחד משום היותו סמל ציוני, וגם בחלק מהמגזר ה ערבי קיים פולמוס לגבי היחס לדגל משום היותו סמל ציוני ו יהודי.

דגל ישראל בגודל מלא

הכרזת העצמאות, ה' באייר תש"ח, 14 במאי 1948. הדגלים המונפים בה אינם תואמים את מאפייני הדגל, שנקבעו רשמית כחצי שנה לאחר הכרזת העצמאות, משום שבסיסי המשולשים אינם מקבילים לפסי התכלת

צורתו של דגל המדינה והיחסים בין ממדיו נקבעו ופורסמו בהצהרה רשמית של מועצת המדינה הזמנית:

הדגל - 220 סנטימטרים אורכו, 160 סנטימטרים רוחבו. הרקע - לבן ועליו שני פסי תכלת כהה, 25 סנטימטרים רוחב הפס, נטויים לכל אורכו של הדגל מצלע אל צלע. הפס העליון - במרחק 15 סנטימטרים מצלע האורך העליונה. הפס התחתון - במרחק 15 סנטימטרים מצלע האורך התחתונה. באמצעיתו של הרקע הלבן, בין שני פסי התכלת ובמרחק שווה משניהם - מגן דוד עשוי שישה פסי תכלת 5.5 סנטימטרים רוחב האחד, המצטרפים לשני משולשים שווי צלעות, שבסיסותיהם מקבילים לשני פסי התכלת שלאורך הדגל.

- עיתון רשמי מס' 32 מיום י' בחשוון תש"ט (12.11.48), עמוד 62

תוקפם של מאפיינים אלה עוגן ב חוק הדגל, ה'תש"ט-1949 (הקרוי כיום חוק הדגל, הסמל והמנון המדינה, תש"ט-1949).

שרטוט של דגל ישראל, גרסה בה קוטר המגן דוד הוא 66 ס"מ (הגרסה הרשמית לפי "הדגלן")

שרטוט של דגל ישראל, בגרסה הנפוצה בה קוטר המגן דוד הוא 69 ס"מ

במונחים וקסילולוגיים, דגל ישראל הוא דגל מלבני ב יחס 8:11 בין אורכו לרוחבו, שעליו 5 פסים מתחלפים בצבעים כחול- לבן. היחס בין הפסים הוא 3:5:16:5:3. במרכז הפס המרכזי מוטענת הקסגרמה ( מגן דוד) שקודקודיה מצביעים על הפסים הכחולים. גון הצבע הכחול מוגדר בחוק כ-" תכלת כהה", אשר הוגדר כ-Indanthren Calidon (שקיצורו: GCDN), אך מאחר ששם זה לא נמצא כיום בשימוש, יש אי-בהירות לגבי הצבע המדויק של הדגל. הדגל סימטרי ל שיקוף בצירי האורך והרוחב, וכן סימטרי משני צידי הבד (קדימה-אחורה).

הפסים הנטויים לאורכו של הדגל לקוחים מתוך ה טלית המעוטרת בפסים. צבעי הדגל מבוססים על התכלת, ממנה היה עשוי ה מעיל, שהיה חלק מ בגדי הכהן הגדול. ההגדרה הרשמית לצבעי הדגל מובאת בטבלה שלהלן:

בפועל, גון הצבע ה תכלת- כחול משתנה מדגל לדגל ואינו קבוע, לפעמים הוא כחול כהה ולפעמים הוא כחול בהיר.

דגל ישראל עם מגן דוד מלא

תג הכתף של אנשי הבריגדה היהודית.

פלוגת חפרים 608 מניפה את דגל ישראל במצרים 1940

הדגל מונף לצד דגל בריטניה על ידי אנשי משטרת היישובים העבריים, מאי 1945

ערכים מורחבים - הצבעים הלאומיים של ישראל, דגל עברי

ככל הנראה, ה סופר ה אוסטרי ה יהודי לודוויג אוגוסט פרנקל היה הראשון, שהעלה את הרעיון כי הצבעים הלאומיים היהודיים הם כחול ו לבן, במתכונת המזכירה דגל, וזאת בשיר "צבעי ארץ יהודה", שפרסם בשנת 1864, לאחר ביקור ב ירושלים. את השימוש המעשי בדגל זה, במתכונתו המוכרת, ניתן לשייך לימי העלייה הראשונה. הסופר מרדכי בן הלל הכהן תיעד מסיבה לכבוד יום הולדתו ה-100 של משה מונטיפיורי, בשנת 1884, ובה "בפעם הראשונה גילינו לפני הקהל הרחב את צבעינו הלאומיים, כי רבים לא ידעו כי תכלת ולבן הם צבעי עמנו". בחירת הצבעים, הן על ידי פרנקל והן על ידי אנשי העלייה הראשונה, לא הייתה מקרית, שכן המדובר בצבעי הטלית בעלת פתיל תכלת, שמקורה בספר במדבר:

וְנָתְנוּ עַל צִיצִת הַכָּנָף פְּתִיל תְּכֵלֶת.

סמל מגן דוד ששולב בדגל, נמצא בתרבויות העמים מאז תקופת העת העתיקה; אולם זוהה עם היהדות מאז, בפריטי אמנות ו תשמישי קדושה רבים.

אם מתוך ששמע על האירוע, או שגיבש את הרעיון בעצמו, הניף בשנת 1885 ישראל בלקינד, מחלוצי תנועת ביל"ו, את הדגל במתכונת דומה לדגל ישראל כיום אותו הכין יחד עם פאני מאירוביץ' ("יריעת אריג לבנה: שתיים-שתיים רצועות של תכלת משני קצותיה דוגמת הטלית שלנו ומגן דוד של תכלת באמצע"), בחגיגות שלוש שנים להיווסדה של ה מושבה ראשון לציון. דגל זה, כונה "דגל ראשון לציון". בדגל דומה השתמש מיכאל הלפרן באירוע "החגיגה המשולשת" ב נס ציונה בשנת 1891, וכן השתמש בו " מסדר בני ציון" ב בוסטון באותה השנה.

אין לדעת עד כמה היו אירועים אלו ידועים לבאי הקונגרס הציוני הראשון ב בזל ( 1897), שם התקבל הדגל בעל שני פסי התכלת על רקע לבן ובתוכו מגן דוד, ונדחתה הצעתו של בנימין זאב הרצל - דגל עם שבעה כוכבי זהב ורקע לבן כמו החיים החדשים של ישראל (שאז ב-1897 לא הייתה קיימת). את נסיבות היווצרותו של דגל ישראל, שבתחילה היה דגלה של התנועה הציונית, תיאר דוד וולפסון, תוך שהוא מתאר את עצמו כאבי הרעיון של עיצוב הדגל על פי הטלית:

בפקודת מנהיגנו הרצל באתי לבזל, כדי לעשות את כל ההכנות לקונגרס הראשון. בין השאלות הרבות שהעסיקוני אז הייתה אחת... באיזה דגל נקשט את אולם הקונגרס? מה הם צבעיו? הן דגל אין לנו. הרעיון הזה הכאיבני מאוד. צריך ליצור את הדגל. ואולם באיזה צבעים נבחר?
והנה הבהיק רעיון במוחי: הרי יש לנו דגל. לבן כחול. הטלית אשר בה נתעטף בתפילתנו - טלית זו היא סמלנו. נוציא נא את הטלית מנרתיקה ונגולל אותה לעיני ישראל ולעיני כל העמים. הזמנתי אז דגל כחול לבן ומגן דוד מצויר עליו. וכך בא לעולם דגלנו הלאומי.

בסוף מלחמת העולם הראשונה, לאחר ששבו יהודי גירוש תל אביב חזרה מ כפר סבא ליפו, הגה מנהיג הקהילה ר' מנחם יצחק קליונר את הרעיון להניף דגל על חלונות הבתים אליהם שבו, ושרטט את צורתו של הדגל המוכרת כיום. בשנת 1920 הזמין, באמצעות משפחת האחים שבתאי ומתיתיהו אליהו כמות מסחרית ראשונה מבית חרושת בגרמניה.

ערך מורחב - דגל עברי

בתקופת היישוב שימש הדגל את התנועה הציונית, והונף בגלוי באירועים רשמיים.

במהלך מרד גטו ורשה הניף הארגון הצבאי היהודי את הדגל מעל כיכר מוראנובסקה, כסמל של תקווה והתגרות בכוחות הנאציים, שניסו לדכא את המרד.

חיילי חיל החפרים, מראשוני מתנדבי היישוב לצבא הבריטי ב מלחמת העולם השנייה, אשר רבים מהם נפלו בשבי הנאצי באפריל 1941, הניפו את הדגל מתחת ל דגל הבריטי כבר ב- 1940, בעת שירותם ב גזרת המדבר המערבי. אחראי לכך היה מנהיגם יוסף אלמוגי. עדויות מצולמות רבות לכך נותרו ב עזבונות בני משפחות פדויי השבי.

הבריגדה היהודית השתמשה ב תג כתף, המזכיר בעיצובו ובצבעיו את הדגל. חיילי הבריגדה נהגו להניף את הדגל לצד ה דגל הבריטי, ואף התעמתו עם מפקדיהם הבריטים על רקע זה. הם נהגו להניפו בטקסים רשמיים של הבריגדה. לאחר הגעת הבריגדה היהודית לאיטליה ביקר אצלם משה שרת, ראש המחלקה המדינית של הסוכנות היהודית, ב- 3 באפריל 1945, הביא דגל ללוחמים ונשא במעמד הנפת הדגל נאום הידוע כ נאום הדגל. החי"ל היה הכוח היחיד והראשון, שלחם במלחמת העולם השנייה בדגל יהודי שהוכר כמייצג את העם היהודי.

בעת הכרזת העצמאות קושט האולם בדגל גדול, שנמתח על הקיר מאחורי הנואמים, ושימש כמרכיב עיצובי בולט, שהדגיש את העצמאות שזה עתה הושגה.

בול "הדגל" שהונפק ב-31 במרץ 1949 בעיצובו של פ. קראוס

לאחר הקמת המדינה, היה חשש, שאם ייקבע דגל התנועה הציונית כדגלה של מדינת ישראל, יעורר הדבר בעיות פוליטיות ומשפטיות לחברי התנועה הציונית, שהם אזרחי מדינות אחרות. לפיכך נקבעו תחילה דגלי המדינה להנפה על גבי ספינות - דגל חיל הים ודגל צי הסוחר, ואילו הדיון בדגל הכללי התארך, ונשקלו הצעות שונות לגבי עיצובו.

ועדת הסמל והדגל של מועצת המדינה הזמנית הזמינה הצעות, וקיבלה מספר גדול של רעיונות לעיצוב הדגל. רובן התבססו על דגל התנועה הציונית בשינויים קלים.

תוספות מיוחדות שהוצעו:

בסופו של דבר, הוחלט לאמץ בכל זאת את דגל התנועה הציונית בלא כל שינוי, בעיקר בשל הפופולריות הרבה שהייתה לו בציבור היהודי, וגם כי מדינות וארגונים זרים החלו לזהות אותו כדגל הלאומי של העם היהודי. ההחלטה התקבלה לאחר התכתבות שערך משה שרת עם קהילות יהודיות ציוניות בעולם, במיוחד ב ארצות הברית, וקבלת אישורן, ואפילו עידודן לכך, שדגל התנועה הציונית העולמית ישמש גם כדגל מדינת ישראל. ההחלטה הסופית לגבי דגל המדינה התקבלה ב- 28 באוקטובר 1948. הייתה כוונה לכלול את שבעת כוכבי הזהב של הרצל על סמל המדינה במקום על דגלה, אולם בסופו של דבר נבחר סמל שלא כלל אותם, והשריד היחיד להם הוא בחלק מ סמלי ערים בישראל.

בתקשורת הפלסטינית נטען מספר פעמים, כי שני הפסים מרמזים על שאיפתה של מדינת ישראל לכבוש את השטחים שמ הנילוס ועד הפרת.

ערך מורחב - חוק הדגל, הסמל והמנון המדינה

הדגל הענק סמוך למצדה, 2007

חצר מטה האומות המאוחדות בניו יורק. משמאל לימין, דגלי הונגריה, איסלנד, הודו, אינדונזיה, איראן, עיראק, אירלנד, ישראל, איטליה וג'מייקה (על-פי הא"ב של שמות המדינות באנגלית), 2007

מעמדם המשפטי והמדיני של דגל מדינת ישראל וסמלהּ על פי החוק, נקבע ב חוק הדגל והסמל, תש"ט-1949, שהתקבל ביום 24 במאי 1949.

החוק קובע את דגל המדינה, סמל המדינה ו המנון המדינה. החוק אוסר על שימוש בדגל למטרות מסחריות, פרט לייצור דגלים ומכירתם, ולמקרים בהם התקבלה רשותו של שר הפנים. החוק קובע מקומות, שבהם יש חובה להניף את הדגל (כמשרדי ממשלה), וכן קובע איסור פלילי על פגיעה בכבודו של דגל המדינה. כללי השימוש הנאות בדגל הלאומי דומים בדרך כלל לכללים הנהוגים במדינות אחרות, אך שונים מהם בכמה היבטים מהותיים. ב ארצות הברית, שריפתו או ביזויו של הדגל הלאומי בידי אזרחים נחשבים כביטוי קיצוני, אך מוגן במסגרת עקרון חופש הביטוי. החוק הישראלי אינו מאפשר מעשים דומים. עם זאת, התקנות לגבי השימוש בדגל בידי גורמים רשמיים מחמירות יותר מאשר בישראל. בארצות הברית קובע החוק, למשל, כי אסור לדגלנים רשמיים להניח את הדגל על הרצפה, וכי גורמים רשמיים צריכים לדאוג לקבורת דגל שנתבלה באדמה. בישראל אינן נהוגות החמרות כאלה, למעט פקודת מטכ"ל לגנוז דגל שהתבלה, החלה על חיילים. בבריטניה, נוהגים אזרחים להשתמש בדגל הלאומי (ה" יוניון ג'ק") לעיטור חפצים שונים, ואפילו שקיות במרכולים או בגדים תחתונים. בישראל, שימוש כזה בדגל אינו מקובל.

החוק בישראל קובע את בכירותו של הדגל בהנפתו עם דגלי מוסדות וארגונים, כך שיש להניף את דגל המדינה ראשון ולהורידו מן התורן אחרון. בעת הנפת דגל המדינה עם דגלי מדינות אחרות, יש להתייחס אל כל הדגלים באופן שווה.

על פי תיקון ל חוק משנת 1997, שהוסף ביוזמת חברת הכנסת לימור לבנת, יש להניף את הדגל על הבניין הראשי או בחזית הבניין הראשי בכל בתי הספר ומוסדות החינוך המוכרים על ידי משרד החינוך, לרבות מוסדות מוכרים אך בלתי רשמיים. עם זאת, החוק אינו מחייב את הנפת הדגל במוסדות המוכרים על ידי משרד הדתות, כך שמוסדות החינוך ה חרדיים רשאים להימנע מהנפת הדגל.

תקנות הדגל והסמל (השימוש בדגל המדינה), תשי"ג-1953, שהתקבלו ב- 16 באפריל 1953, קובעות פרטים טכניים רבים לגבי הצורה בה יונף הדגל, ודרכי השימוש הראויות בו.

בנוסף להנפת הדגל, נהוגה גם תלייתו במאונך לכל גובהו של בניין. במצב כזה נוהגים לעיתים קרובות למתוח את הדגל הרבה מעבר לפרופורציות הקבועות בחוק, ויש הנוהגים במצב זה לסובב את המגן דוד כך שקודקודיו ימשיכו להצביע מעלה ומטה (במקום לעבר הפסים הכחולים). נוהג זה שנוי במחלוקת: לקראת יום העצמאות 2008 חילק בנק הפועלים דגלי ישראל (תוצרת סין) בהם מגן דוד עם קודקודים מופנים מעלה ומטה. ערוץ 7 ומבקרים אחרים טענו כי מדובר בהפרה של חוק הדגל.

בדצמבר 2010 אישרה הכנסת תיקון לחוק הדגל, הסמל והמנון המדינה, אשר מחייב מוסדות המתוקצבים באופן מלא או חלקי על ידי המדינה לרכוש דגלי לאום רק מתוצרת ישראל.

דגלי ישראל מקשטים בתים לכבוד יום העצמאות

הנפת דגל הדיו באילת בסיום מבצע עובדה במלחמת העצמאות, 1949

דגלי ישראל במחאה נגד ממשלת ישראל השלושים ושבע.

חלק ניכר מתושבי המדינה היהודים רואה בדגל את הביטוי הלאומי לעצמאות העם, ואת סמלו. כך, למשל, אחד הביטויים החזותיים החזקים להחלת הריבונות על שטחי המדינה במהלך מלחמת העצמאות היה הנפת דגל הדיו ב אילת.

על מוסדות עירוניים מקובל להניף את דגל המדינה ביחד עם דגל הרשות המקומית. כשבוע לפני יום העצמאות נוהגות הרשויות המקומיות לעטר את עמודי התאורה בדגלי המדינה ובדגלי הרשות המקומית. בהתאם לסמכות שניתנה לו ב חוק יום העצמאות, תש"ט-1949, קבע ראש הממשלה, דוד בן-גוריון כי "ביום העצמאות יונף דגל המדינה על כל בנין ממשלתי או ציבורי ועל כל בית פרטי". הוראה זו אינה נאכפת, אולם רשויות המדינה מעודדות את האזרחים לנהוג כך. כמו כן התגבש בסוף המאה העשרים מנהג לתלות את הדגל על מכוניות פרטיות ביום העצמאות.

ב יום ירושלים רבבות אנשים, רובם מזוהים עם הציבור ה דתי לאומי, בני הציונות הדתית, עורכים את ריקוד דגלים: צעדה עם דגלי ישראל ברחבי ירושלים ו העיר העתיקה אל עבר הכותל המערבי לציון שחרור ירושלים ב מלחמת ששת הימים.

במהלך השנים נעשו כמה מחוות הקשורות לדגל, לרוב כביטוי לעמידה איתנה. כך, למשל, נעטף בניין תיאטרון " הבימה" ב תל אביב בדגל ישראל ענק, במהלך מלחמת המפרץ הראשונה, שבה נורו טילים על תל אביב. עזאם עזאם, שנכלא ב מצרים באשמת ריגול נעטף בדגל ישראל בעת ששב מכלאו בשנת 2004.

בנוסף לכך אימצו אזרחים ישראלים מנהגים המקובלים במדינות אחרות לגבי דגל הלאום. למשל, הגולש גל פרידמן התעטף בדגל בעת שזכה ב מדליית הזהב ב אולימפיאדת אתונה 2004. התעטפות בדגלי לאום היא מנהג רווח בקרב ספורטאים המייצגים מדינות בתחרויות רשמיות. ה אסטרונאוט אילן רמון לקח עמו לחלל את דגל מדינת ישראל, ביחד עם חפצים רבי משמעות אחרים כציור של ילד שנספה ב שואה, מכתב מאת רון ארד, גביע לקידוש ו ספר תורה קטן. דגל ישראל מופיע גם לצד שמו של רמון על לוח זיכרון להנצחת חללי אסון מעבורת החלל קולומביה, אשר הותקן על ה רובר ספיריט שנחת על מאדים בשנת 2004, כמו גם על לוח מיוחד שהורכב על ה גשושית בראשית. גם מנהג זה, לקחת את דגל הלאום וחפצים משמעותיים אחרים, רווח בקרב אסטרונאוטים ממדינות שונות בעת מסעות לחלל.

הביטוי "כחול לבן" כצבעי הדגל, מסמל את תוצרת מדינת ישראל, ונכנס ללשון הדיבור בביטויים כגון "קנה כחול לבן".

בימי המחאה כנגד תוכנית ההתנתקות השתמשו שני הצדדים בדגל ישראל לביטוי התנגדותם או תמיכתם בתוכנית. " הסרטים הכתומים" שליוו את מחנה מתנגדי התוכנית, הוצמדו בתחילה לדגל, ולאחר מכן הופיעו "דגלים כתומים" בתבנית הדגל, אך בצבע הכתום. תומכי התוכנית ביטאו את תמיכתם באמצעות הצגת סרטים כחולים, או כחולים לבנים, באופן שנועד להזכיר את דגל ישראל.

בסמוך ל יום העצמאות ה-60 של מדינת ישראל ( 2008) נפרש דגל ישראל בגודל 100 על 200 מטרים למרגלות הרי אדום באילת. זהו אחד הדגלים הגדולים ביותר בעולם, אך כיום (מאי 2016), הדגל הגדול ביותר בעולם הוא דגל רומניה בעיירה קלינצ'ן.

בתמונות ובציורים מקובל להציג את דגל ישראל כשהתורן לשמאלו, כמקובל ברוב מדינות העולם, אך בניגוד לכיוון הכתיבה ב עברית וב ערבית שהן שתי השפות הרשמיות בישראל. במדינות אחרות שבהן נהוג לכתוב מימין לשמאל (בפרט במדינות ערב) מציגים את הדגל כשהתורן לימינו. כיוון שדגל ישראל הוא סימטרי הן על ציר האורך והן על ציר הרוחב, שינוי מיקום התורן אינו משנה את צורת הדגל.

היחס לדגל ישראל וסמלי הלאום ב צה"ל מוסדר בפקודות מטכ"ל ונהלים מבודרים. פקודת מטכ"ל מס' 33.0401 קובעת את היחס לדגל ישראל, ל דגל צה"ל, לתמונות אישים, ולדגלי החילות והפיקודים. במדינת ישראל, המבוססת על שירות צבאי המוני, ואשר בה רוב הטקסים הממלכתיים (ובמיוחד הטקסים המרכזיים ב יום הזיכרון לחללי מערכות ישראל, ב יום העצמאות ואף ב יום הזיכרון לשואה ולגבורה) נערכים במתכונת צבאית ובהשתתפות חיילי צה"ל, מהווה יחסו של צה"ל אל הדגל את הנורמה המקובלת, ומטמיע בחיילים, ובציבור כולו, את החינוך ליחס של כבוד אל הדגל.

על פי הפקודה מונף הדגל בכל יחידה של צה"ל בכל יום לאחר שעת ההשכמה, ומורד עם סיום היום בטרם שקיעת החמה. טקס זה תופס מקום מרכזי בשגרת יומם של החיילים. על פי הפקודה יורכנו הדגלים ויונפו ב חצי התורן ב ימי אבל, בערב יום הזיכרון לחללי מערכות ישראל ובערב יום הזיכרון לשואה ולגבורה, ובמועדי אבל מיוחדים שיקבעו על ידי הממשלה. הפקודה אף קובעת כי דגל שאינו ראוי עוד להנפה ייגנז במקום המיוחד לכך, בדומה למנהג היהודי העתיק ל גניזת ספרי קודש, ואילו דגלים מיוחדים בעלי ערך היסטורי יישמרו לפי הוראות מחלקת ההיסטוריה של צה"ל.

דגל המדינה אינו אהוד במיוחד במגזר ה חרדי ובמגזר ה ערבי ובקרב רוב בני מגזרים אלו הוא אינו אהוד בכלל. מוסדות חינוך חרדיים אינם חייבים להניף את הדגל, ואילו מוסדות חינוך ערביים ממלכתיים מניפים אותו פעמים רבות בצורה צנועה יותר מהמקובל במגזר היהודי. במגזר ה דרוזי מקובל להניף את דגל ישראל לצד הדגל הדרוזי, שהוא דגל המשותף לכל הקהילות הדרוזיות בעולם.

אף כי דגל המדינה מבוסס על סמלים יהודיים, חרדים רבים רואים בו את סמלה של התנועה הציונית, תנועה שהם מתנגדים לה אידאולוגית, ולכן נמנעים משימוש בסמליה. עם זאת, הרב יוסף שלמה כהנמן, מייסד ישיבת פוניבז', הקפיד להניף כל שנה ב יום העצמאות את דגל המדינה על גג הישיבה, ובעקבותיו נוהגים כך עד היום.

דגל ישראל מתנוסס על גג ישיבת פוניבז' ביום העצמאות

דגל ישראל ענק נמתח על בניין היכל המשפט בנצרת עילית, הצופה על העיר הערבית נצרת, 2005

בציבור הערבי טוענים כי הדגל אינו מייצג אותם, כיוון שאין בו כל ייצוג לעם הערבי, ל אסלאם או ל נצרות. בעניין זה עלו בעבר הצעות לשינוי הדגל באמצעות הוספת סמל הסהר המזוהה עם האסלאם בצד המגן דוד, או לחלופין לאמץ עיצוב נייטרלי יותר מבחינה דתית.

כך גם בעניין הדגל, אפשר להבין את הקושי של ערביי ישראל להזדהות עם דגל תכלת לבן עם מגן דוד. אבל גם בדגליהן של מדינות דמוקרטיות רבות מופיע הצלב: שווייץ ושוודיה, דנמרק ונורווגיה, וכמובן, הצלב הכפול של אנגליה וסקוטלנד בדגל הבריטי. האם זה מונע מיהודי אזרחי המדינות הללו להישבע אמונים לדגל? כמובן, זה קשה עליו, כי גם במדינה דמוקרטית קשה להיות מיעוט. ברמה סמלית זו, ערביי ישראל הם בחברה טובה. מכל מקום, אין שום נורמה דמוקרטית המחייבת לשנות את טיב סמליה של מדינת לאום.

לכך ענה סמי סמוחה, כי אין להשוות בין מדינות המערב האמונות על מסורת הדמוקרטיה הליברלית בה היסוד ה אתני הוא משני, ובין ישראל, "שהאתניות טבועה במהותה, בזהותה, בארגון המוסדי שלה ובמדיניות הציבורית המופעלת בה". לדברי סמוחה כל עוד אין זהות "ישראלית" המעמידה את כל אזרחיה על בסיס שווה, יש לעובדה כי דגל המדינה מבוסס על סמלים יהודיים בלעדיים משמעות מפלה.

הצעות לשינוי הדגל, שממילא לא כללו עיצוב קונקרטי לדגל חדש, לא הגיעו לדיון במוסדות המדינה, אך הן שבות ועולות מדי פעם לדיון ציבורי, במסגרת הדיון בשאלה האם מדינת ישראל היא, כהגדרת חוק יסוד: כבוד האדם וחירותו " מדינה יהודית ודמוקרטית", או שמא, כדרישתם של חוגים מסוימים, עליה להיות " מדינת כל אזרחיה". הדרישה לשינוי הדגל נתפסת בקרב רבים כאיום על עצם מהותה של המדינה. על רקע זה באה הוראתה של לימור לבנת כאשר הייתה שרת החינוך, בשנת 2001, לאכוף את התיקון לחוק הדגל שיזמה, ולהורות על הנפת הדגל בחזיתות כל בתי הספר במדינת ישראל, גם אלו שבהם לומדים ערבים או חרדים.

אליק מישורי, שורו הביטו וראו, איקונות וסמלים חזותיים ציוניים בתרבות הישראלית, תל אביב: הוצאת עם עובד, ספריית אופקים, תש"ס 2000, חלק ג' פרק ה'.

ארי שבט, להרים את הדגל, דגל ישראל והדיבור בעברית במקורות היהדות, ירושלים: הוצאת בית הרב, תשע"ד.

דני בירן, איש על דגלו, מסע אישי בעקבות המורשת ההיסטורית של דגל ישראל, הוצאת סטימצקי 2017.

חוק הדגל, הסמל והמנון המדינה, תש"ט-1949, באתר ויקיטקסט

דגל ישראל, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

חוק הדגל, הסמל והמנון המדינה, תש"ט-1949 | הנוסח הראשון מיום 24 במאי 1949 | הנוסח המעודכן מיום 15 בדצמבר 2010

הדגל והסמל בתערוכה "כחול על גבי לבן 2018", באתר ארכיון המדינה

דגל ישראל, באתר דגלי העולם (באנגלית)

סמלי המדינה והנשיאות, באתר נשיא המדינה

דגל ישראל, באתר Flags.net

דגל ישראל כיצירה של העם היהודי, באתר של זאב גלילי

סמל ודגל המדינה, באתר המרכז לטכנולוגיה חינוכית

חיים שטייר, אוסף תמונות של דגל ישראל

אביגיל אורן, דגל המדינה: המחלוקת וההחלטה, באתר הספרייה הווירטואלית של מטח

אלכסנדר מישורי, ‏לקורותיו של דגל מדינת ישראל, קתדרה 62, דצמבר 1991, עמודים 155-171 (גרסה טקסטואלית באתר סנונית)

זיו ריינשטיין, דגל ישראל: מסע בעקבות המוצר הכי כחול-לבן, באתר ynet, 26 באפריל 2012

נס ודגל, באתר האקדמיה ללשון העברית, 23 באפריל 2012

עלון הדגל, באתר התאחדות בולאי ישראל

רון תקוה, ‏חובת הנפת הדגל הלאומי והצבתו בבניינים ציבוריים: סקירת חקיקה בישראל ובכמה מדינות מערביות, באתר מרכז המחקר והמידע (ממ"מ) של הכנסת, 3 באוגוסט 2005

מכתב ברוסית שכתב יוצר ומעצב הדגל, ישראל בלקינד, בחגיגת מלאת שלוש שנים למושבה ראשון לציון, ט"ו באב תרמ"ה, 27 ביולי 1885, באתר הספרייה הלאומית

מה המשמעות של דגל ישראל?, באתר אנציקלופדיה אאוריקה

יורי ילון, ישראל קוראת לכם לדגל, באתר ישראל היום, 16 מרץ 2018

הצבתם של סמל המדינה ודגל ישראל בבתי המשפט בישראל, באתר ארכיון המדינה

ציון נאנוס, איך נבחר דגל המדינה, בערוץ ארכיון המדינה, 2007

"הדגל שלי הוא כחול ולבן, אבל... איזה כחול בדיוק?", כתבה בבלוג "הדגלן"

"המשוגעים לדבר: דגל כחול לבן", בערוץ של כלכליסט

הצעתו של הרצל לדגל התנועה הציונית, באתר הארכיון הציוני, 24 באפריל 2023

אוסף תמונות בעקבות הדגל, באתר הארכיון הציוני, 24 באפריל 2023

1. רשמית, ^ צבע הדגל מוגדר כ"תכלת-כהה" שנראה דומה מאוד לצבע כחול, ולכן רווחת בציבור התפישה השגויה שצבעי הדגל הם "כחול-לבן". בפועל, גוון צבע התכלת שבדגל משתנה בין דגלים שונים ונובע בין השאר גם מדהיית הצבע עם הזמן.

2. ^ עופר אדרת, היכן הונף הדגל לראשונה? ראשון לציון פתחה במאבק על הבכורה נגד נס ציונה, באתר הארץ, 14 באפריל 2021

3. ^ מרדכי בן הלל, עולמי, תל אביב 1929, כרך ב' עמוד 63

4. ^ דוד וולפסון, כיצד נולד דגלנו הלאומי?, ספר המועדים, עמוד 432, באתר היברובוקס

5. ^ עמוס רגב, הדגל בגטו, באתר ישראל היום, 7 באפריל 2013

6. ^ איתמר מרכוס ונאן ז'אק זילברדיק, דובר פת"ח: הפסים על דגל ישראל מראים את מטרת ישראל לשלוט "מהנילוס לפרת", באתר מבט לתקשורת פלסטינית, 26 במרץ 2014

7. ^ 1 פקודת מטכ"ל 33.0401, דגל המדינה, דגל צה"ל ותמונות אישים, באתר צה"ל, 15 בנובמבר 19812

8. ^ חוק הדגל והסמל (תיקון מס' 3), התשנ"ז-1997, במאגר החקיקה הלאומי באתר הכנסת

9. ^ ק"ת מס' 355 מיום א' באייר תשי"ג (16.4.1953), עמוד 910

10. ^ עידו קינן, בנק הפועלים מסרב להודות בטעות הדגל
שמעון כהן, טעות בדגל של בנק הפועלים?, באתר ערוץ 7, 1 במאי 2008

11. ^ AP, פי 3 ממגרש כדורגל: זה הדגל הגדול ביותר בעולם, באתר ynet, 27 במאי 2013

12. סמי סמוחה, "דמוקרטיה אתנית: ישראל כאב טיפוס", בתוך פ. גינוסר וא. בראלי (עורכים) ^ ציונות: פולמוס בן זמננו (שדה בוקר, המרכז למורשת בן-גוריון, 1996), עמוד 287

# data[].attributes.attachment_link.title
דגל ישראל - ויקיפדיה

# data[].attributes.attachment_link.description
דגל מדינת ישראל הוא דגלה הרשמי ו הלאומי של מדינת ישראל, אשר מייצג את ה מדינה, ריבונותה, מוסדותיה ו אזרחיה, הן בישראל והן בעולם. דגל זה הוא בעל רקע לבן, ועליו שני פסים אופקיים בצבע תכלת כהה, וביניהם מגן דוד בגוון זהה, אשר בסיסיו מקבילים לפסים האופקיים של הדגל.

# data[].attributes.headline
מכתב לחיילים

# data[].attributes.subject
מכתב לחיילים

# data[].attributes.body
חיילים יקרים, תודה שאתם שומרים עלינו. תודה שאתם עושים כל מה שאתם יכולים כדי להגן עלינו. אני מקווה שכל אחד ואחד מכם יהיה בסדר ותודה שאתם מסכנים את חייכם בשבילנו התושבים.

# data[].attributes.headline
מכתב לחיילים

# data[].attributes.subject
מכתב לחיילים

# data[].attributes.body
לחיילים היקרים שלנו.

ב 7.10.2023 מדינת ישראל התעוררה לבוקר שבת שחורה בו אלפי אנשים נרצחו

ונטבחו ומאות אזרחים נחטפו לעומק עזה.

רציתי להגיד לכם תודה שאתם נלחמים, שומרים עלינו ומסכנים את חייכם למען מדינת ישראל ואזרחיה.

מתפללת שתחזרו הביתה לשלום בריאים ושלמים.

# data[].attributes.headline
מכתב לחיילים 

# data[].attributes.subject
מכתב לחיילים 

# data[].attributes.body
לחיילי צהל האהובים, 7.11.23

תודה ענקית מכל הלב לכולכם על ההקרבה והאומץ שלכם למרות העייפות והפחד.

בזכותכם כולנו פה שלמים, בריאים ובטוחים.

בזכותכם כולנו יכולים לישון בלילה.

כל מדינת ישראל גאה בכם ומעריכה אותכם, אתם הגיבורים שלנו!!!

שןלחים לכם את כל האהבה שרק אפשר ויודעים וסומכים עליכם שבזכותכם ננצח!

בבקשה תשמרו על עצמכם, תהיו חזקים ותחזרו הביתה בשלום.

באהבה 3>

# data[].attributes.headline
מכתב לחיילים

# data[].attributes.subject
מכתב לחיילים

# data[].attributes.body
חיילים יקרים תודה שאתם שומרים עלינו

עם ישראל חי!

# data[].attributes.headline
מכתב לחיילים 

# data[].attributes.subject
מכתב לחיילים 

# data[].attributes.body
לחיילים שלנו, תודה רבה שאתם שומרים ומגנים עלינו ומסכנים את עצמכם בשבילנו.

אנחנו תומכים בכם ומקווים שהמלחמה תיגמר ותחזרו הביתה בשלום 🇮🇱🇮🇱🇮🇱

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
חיל האוויר הישראלי, או בשמו הרשמי " זרוע הָאוויר והֶחלל", הוא הזרוע האווירית של צבא הגנה לישראל. חיל האוויר הישראלי הוא מרכיב עיקרי בעוצמתו של צה"ל, והוא נחשב לחזק ביותר ב מזרח התיכון, ולאחד מחילות האוויר הטובים והמתקדמים ביותר בעולם. בראש זרוע האוויר עומד קצין בדרגת אלוף. מפקדו הנוכחי של החיל הוא אלוף תומר בר.

מפקדת חיל האוויר כוללת את מטה החיל, המפקדות המקצועיות וגופי הפיקוח והבקרה.

מטה חיל האוויר מורכב מהלהקים הבאים:

להק המטה (למ"ט) - מופקד על בניין הכוח בחיל-האוויר, מבקר את מימושו ומתאם את עבודת המטה הבין להקית. ראש הלהק, ה-רמ"ט, משמש גם כסגנו של מפקד חיל האוויר וממלא מקומו.

להק האוויר (לה"א) - אחראי על ההדרכה (ההכשרות והאימונים) והתורה בחיל-האוויר. ראש הלהק מכונה רל"א.

להק מבצעי אוויר (רמ״א) - אחראי על הפעילות המבצעית. ראש הלהק מכונה רמ"א.

להק השתתפות ומסוקים (לה"מ) - מוביל את משימת ההשתתפות של חיל האוויר בקרב היבשה - בסיוע לפיקודים ולזרוע היבשה, בתוך המטה המבצעי ובמתואם עם רמ"א ורל"א. מוביל מערך המסוקים - הובלה מקצועית, פיתוח תו"ל, מדיניות הטיסה ובניין הכוח של המערך ראש הלהק מכונה רלה"מ.

להק המודיעין (למד"ן) - מגבש ויוצר את תמונת המודיעין למשימות חיל-האוויר, ומשתתף ביצירת תמונת המודיעין הכוללת, כחלק מקהילת המודיעין. ראש הלהק מכונה רלמד"ן.

להק הציוד (לצ"ד) - אחראי על המערך הטכני, על לוגיסטיקה ועל פיתוח המערכות השונות שמפעיל החיל ושמירת מלאי החלפים עבור מערכות אלו. ראש הלהק מכונה רלצ"ד.

להק כוח האדם (לכ"א) - אחראי לניהול, לפיתוח ולטיפוח המשאב האנושי בחיל-האוויר. ראש הלהק מכונה רלכ"א.

מערך ההגנה האווירית (הגנ"א) - מופקד על כלל פעילות מערך ההגנה נגד מטוסים ונגד טילים. מפקד המערך מכונה מהגנ"א.

מפקדות מקצועיות הפועלות במסגרת חיל האוויר:

גופי הפיקוח והבקרה הפועלים במסגרת חיל האוויר:

מינהל בטיחות ובקרת איכות (מבק"א) - מנחה מקצועי בתחום בטיחות הטיסה וחקירת תאונות טיסה, בטיחות בעבודה ובקרת איכות. בראש מבק"א עומד קצין בדרגת אלוף-משנה הכפוף לרמ"ט.

מינהל תקציב ובקרה (מת"ב) - אחראי על ניהול תקציב ובקרת התקציב. בראש מת"ב עומד קצין בדרגת אלוף-משנה הכפוף לרמ"ט.

קיימים שני סוגי בסיסי טיסה:

: בסיס טיסה בו יש טייסות בלבד. מפקד כנף הוא איש צוות אוויר בדרגת אלוף-משנה.

בסיס חיל-אוויר (בח"א): בסיס טיסה בו בנוסף לטייסות יש גם יחידות נוספות (כוחות אוויר מיוחדים למשל). מפקד בח"א הוא איש צוות-אוויר בדרגת אלוף-משנה או תת-אלוף.

טייסות הטיסה הן ה טייסות המפעילות את כלי הטיס של החיל. מפקד טייסת טיסה הוא איש צוות-אוויר בדרגת סגן-אלוף, ולצידו משרתים סגני מפקד הטייסת: סמ"ט א' וסמ"ט ב' בדרגת רס"ן. לכל טייסת כינוי, למשל " טייסת העטלף", ומספר ייחודי, לרוב בן שלוש ספרות (יוצאת מן הכלל היא טייסת 69).

בכל טייסת טיסה קיים גף טכני, מפקדו הוא הקצין הטכני ולצידו קצין חימוש וקצין אחזקה ולעיתים גם קצין חמ"מ וקצין ממ"ס. הגף הטכני מאויש על ידי טכנאי צוות קרקע במקצועות: ממ"ס ( מכונאי מטוסים), חָמָ"מ ( חשמלאי מכשירן), חמש (טכנאי מערכות חימוש). הגף הטכני משמש כדרג א' של תחזוקה ופעילותיו כוללות: בדיקה יומית לכלי הטיס, בדיקה לפני טיסה, חימוש ותדלוק ותחזוקה קלה.

טייסות הקרב בחיל האוויר הישראלי מפעילות את המטוסים הבאים:

עידן המסוקים הכבדים נפתח בהקמת טייסת ה סופר פרלון ("צרעה"), טייסת 114, מסוק תובלה כבד מתוצרת צרפת בעל יכולות אמפיביות. מסוקים אלו התפרסמו בין השאר בחילוץ ניצולים מהמשחתת אח"י אילת שטובעה סמוך לחוף רומני ב חצי האי סיני. מסוקי ה בל 206 ("סייפן" לדגם הקצר, "סייפנית" לדגם הארוך) היוו את שדרת מסוקי התובלה הקלים בחיל האוויר ושימשו לרוב משימות ההטסה של בכירי צה"ל. כמו כן שירת בעבר בחיל האוויר מסוק קל בל 47 שכלל טייס אחד ונוסע לידיו ושימש ב שנות השישים לתעבורת מפקדים בשדה.

ב עשור השני של המאה ה-21, ה-CH-53 סי סטאליון ("יסעור") הוא מסוק התובלה הכבד בחיל האוויר. מסוק התובלה החדיש ביותר בחיל האוויר הוא ה-UH-60 בלק הוק ("ינשוף") שנכנס לשירות בחיל-האוויר ב- 1994, והחליף בהדרגה את ה בל 212 ("אנפה").

את עידן מסוקי הקרב פתחו ב שנות השבעים ה- MD500 דיפנדר ("להטוט") וה- AH-1 קוברה ("צפע") אליהם הצטרף בתחילת שנות ה-90 של המאה ה-20 ה- ("פתן") מתוצרת בואינג שנחשב מסוק הקרב המשוכלל בעולם בזמנו. בשנת 2005 נרכשו מסוקי AH-64D אפאצ'י לונגבו המכונים בחיל " שרף", שנחשבו למתקדמים ביותר בעולם בזמנם. ב- 2014 יצאו מסוקי הקוברה משירות ואילו מסוקי ה"פתן" שודרגו לרמה קרובה לזו של ה"שרף". מערך המסוקים יורה מגוון טילי אוויר-קרקע ו טילי נ"ט בהם ה- AGM-114 הלפייר וה תמוז - טיל ישראלי ארוך טווח שהיה מסווג במשך שנים רבות.

מסוק ה של ח"א פועל מעל גבי ספינות הטילים מסוג סער 5 של חיל הים. מסוק זה החליף את קודמו ה דולפין.

מערך התובלה של חיל האוויר אחראי על תובלה צבאית וכן על תובלה במבצעים מיוחדים (כגון מבצע אנטבה ו העלאת יהודי אתיופיה).

מערך התובלה מפעיל מטוסים מדגמי C-130 הרקולס (" קרנף"), C-130J סופר הרקולס (" שמשון") (" ראם") ו (" חופית") מתוצרת ביצ'קראפט, שהחליף את ה TB-20 טרינידאד ("פשוש"). מטוסים קלים רבים שירתו בחיל האוויר עוד לפני הקמתו הרשמית, ובהם אוסטר אוטוקרט ("פרימוס"), ביצ'קראפט בוננזה, גראמן G-44 וידג'ן, מיילס איירוואן M-57, ריפבליק RC-3 סי-בי ( מטוס ימי), R.W.D. 13‏, R.W.D. 15, ועוד. כמו כן שירתו בחיל מטוסי תובלה גדולים יותר, ובהם דראגון רפיד, לוקהיד הדסון, נורדואין UC-64A נורסמן, וכן מטוסי תובלה כבדים יחסית כמו קרטיס C-46 קומנדו, לוקהיד 18 לודסטאר, לוקהיד קונסטליישן, PBY קטלינה, דאגלס DC-3 דקוטה ו- C-54 סקיימאסטר. מטוסים אלה נרכשו בשנותיה הראשונות של המדינה מכל הבא ליד; חלקם הגדול שירת שנה או שנתיים בלבד ואז הוצא משירות, אם כתוצאה מבעיות טכניות או מאי התאמה למטרות החיל.

ב שנות ה-50 של המאה ה-20 רכש חיל האוויר את מטוס התובלה נורד 2501 נוראטלס, ובשנות ה-70 נוסף לחיל מטוס ה בואינג 377 סטרטוקרוזר שכונה בחיל האוויר "ענק". באותן שנים רכש חיל האוויר גם מטוסי קישור קטנים יותר: פילטוס PC-6A טורבו-פורטר, דורניר Do 27 (דרור), צסנה 180 ו-205, ו אירוספסיאל סוקאטה ראלי. ב שנות ה-70 של המאה ה-20 הפעיל חיל האוויר את ה ביצ'קראפט B-80 "קווין אייר", שכונה בחיל האוויר "זמיר", ומטוסי " ערבה" מתוצרת התעשייה האווירית. באותן שנים נכנסו לשירות גם ה"קרנף" וה"ראם".

בשנת 2005 החל חיל האוויר לקלוט את מטוסי ה" נחשון", מטוסי מנהלים מסוג גאלפסטרים V שהוסבו לתצורת איסוף מודיעין אותות (סיגינט) שזכה לכינוי " שביט", ולתצורת בקרה אווירית, שזכה לכינוי " עיטם".

אחזקת מטוסי ה בואינג 707 ("ראם"), ה- C-130 הרקולס ("קרנף") וה גאלפסטרים V ("נחשון") נעשית על ידי התעשייה האווירית, זאת בניגוד לשאר כלי הטיס בחיל האוויר שאחזקתם נעשית על ידי החיילים בגפים הטכניים.

ב-2021 הזמין חיל האוויר 4 מטוסי תדלוק מדגם בואינג KC-46 פגסוס.

מערך כלי טיס מאוישים מרחוק (כטמ"ם) (בעבר נהוג היה להשתמש במושג כלי הטיס הבלתי מאויש - כטב"ם, ובמושג מזל"ט), שפועל מאז שנת 1971 מפעיל כלי טיס בלתי מאוישים למגוון רב של מטרות. מערך הכטב"ם של חיל האוויר הישראלי זכה לפרסום רב ב אינתיפאדה השנייה עקב מעורבותם הגבוהה של הכטב"מים בהספקת מודיעין, איתור חוליות קסאם וסיוע בביצוע סיכולים ממוקדים בפעילי טרור. בעבר הפעיל חיל האוויר הישראלי כטב"מי מטרה (שמדמים מטוסים וטילים) ו צילום אוויר מתוצרת אמריקנית, אך פרט לכך כל הכטמ"מים של חיל האוויר הישראלי הם מתוצרת התעשיות הביטחוניות הישראליות. משרתים במערך הכטמ"ם ה (" שובל") וה (" זיק") ומזל"ט טקטי סקיילייט ("עפרוני") למשימות סיור ואיסוף מודיעין, כמו גם ציון מטרות עבור נשק מונחה לייזר. כן משרת במערך ה (" שיאון"), כטב"ם אוטונומי "מתאבד" למשימות דיכוי הגנה אווירית. כמו כן, מפעיל חיל האוויר כטב"מי תקיפה חמושים. לטענת כתב העת אוויאיישן וויק אנד ספייס טכנולוג'י כטב"מים אלו הם למעשה כטב"מי הרמס 450 שצוידו במשגרי טילים. ב-2008 נקלט בחיל ה (" איתן") - מטוס ללא טייס ארוך טווח. ב- 2014 נקלט בחיל ה בשם " כוכב", והוא נטל חלק ב מבצע צוק איתן במהלך תהליך כניסתו לשירות, וב- 2015 הוכרז כמבצעי. ב-2022 נקלט בחיל ה אורביטר 4 בשם ניצוץ.

בנוסף לטילי נ"מ מפעיל מערך ההגנה האווירית את מערך ההגנה הרב-שכבתית נגד ארטילריה רקטית ו טילי קרקע-קרקע. המערך כולל בשכבתו הגבוהה ביותר סוללות טילי " חץ 3" שמיועד ליירט טילים בליסטיים מחוץ ל אטמוספירה, מתחתיו סוללות טילי " חץ 2", המיועדים ליירוט טילים בליסטיים בעת מעופם ומתחתם מערכת " קלע דוד" ליירוט טילי קרקע-קרקע לטווח בינוני וארוך ורקטות לטווח ארוך, טילי שיוט ו כלי טיס. מתחת לקלע דוד נמצאות סוללות " כיפת ברזל" המיועדות ליירוט רקטות ארטילריות קצרות טווח. כיפת ברזל נקלטה בחיל ב- 2011 ומאז זכתה להצלחה חסרת תקדים ויירטה אלפי רקטות שירו מחבלים פלסטינים על ישראל.

מערך האחזקה מעניק למטוסי חיל האוויר את הטיפול הטכני שבלעדיו לא ימריאו. המערך מתפקד ברמות שונות:

טיפול שוטף בטייסות בדרג א'.

תיקונים רציניים יותר במוסכי הבסיסים בטייסת תחזוקה (דרג ב').

פירוק מטוסים והרכבתם מחדש, עד הבורג האחרון, ביחידת האחזקה האווירית בדרג ד'.

לכל מטוס וציוד מנוהל מעין תיק אישי ובו פירוט כל רשימת התקלות שלו וכל פעולות האחזקה שבוצעו בו.

הכוחות המיוחדים של חיל האוויר כוללים את היחידות הבאות:

הזרוע מכילה מספר יחידות טכנולוגיות אשר מטרתן לחזק את כוחה ולהעצים את היתרון הטכנולוגי האווירי שבבעלותה לעומת אויביה במערכה. מרבית מן האסטרטגיה ו בניין הכוח העתידי של הזרוע מושתתים על התוצרים של יחידות אלו.

המטה הטכנולוגי של חיל האוויר (או בקיצור "המטה הטכנולוגי") - הגוף מוביל את מדיניות הפיתוח, המחקר, והאחזקה בחיל, מחלפי המטוס ועד מערכות הIT הרלוונטיות לביצוע משימותיו השונות.

יחידת אופק 324 - יחידת המחקר ופיתוח תוכנה של הזרוע, ולעיתים מכונה בית התוכנה של חיל האוויר הישראלי. אחראית על פיתוח מערכות המידע אשר משמשות מגוון משתמשים מבצעיים בכל החיל ולתחזוקתן של הרשתות המבצעיות הקיימות בו. בנוסף, חוקרת ומהנדסת פתרונות לבעיות ואתגרים הקשורים לתפקודה המבצעי השוטף של הזרוע ומטמיעה טכנולוגיות חדשות שמטרתן לחזק את כוחה.

יחידה 108 - יחידת מחקר ופיתוח אלקטרוניקה, תקשוב ואמל"ח של חיל האוויר. בית מלאכה אשר אחראי על פיתוחים בתחום האלקטרוניקה, קושחה, חימוש אווירי וכן בתחום הקשר והתקשוב.

יחידת האחזקה האווירית (יא"א 22) - יחידת האחזקה הראשית של כלי טיס בחיל האוויר. מהווה כדרג ד' לכל דרגי א' ו-ב' בטייסות השונות בחיל.

בזרוע האוויר קיימות שתי יחידות ניסויים:

בית הספר לטיסה - ממוקם בבסיס חיל-האוויר חצרים, ובו מתקיים קורס הטיס שמכשיר אנשי צוות אוויר (קצינים לוחמים בכלי טיס) - טייסים, נווטים ומכוננים.

בית הספר למקצועות הטכניים (ביסל"ט) - ממוקם בבסיס חיל-האוויר חיפה (בח"א 21). ביסל"ט מכשיר חיילים לשירות במערך הטכני של החיל כמכונאים, חשמלאים וטכנאים.

בית הספר למקצועות התעופה (ביסמ"ת) - ממוקם בבסיס חיל-האוויר עובדה (בח"א 10). ביסמ"ת מכשיר חיילים לשירות במערך התעופה של החיל ככבאים, פקידות מבצעים (פקמ"ציות), מפענחי תצלומי-אוויר (תצ"א), ועוד.

בית הספר לבקרה אווירית ופיקוח טיסה - ממוקם בבסיס חיל-האוויר עובדה (בח"א 10). מכשיר חיילים לשירות במערך הבקרה של החיל כקציני פיקוח, קציני בקרה אווירית העוסקים בבקרה תעבורתית ובבקרה משימתית, מש"קי בקרה אווירית ופקחי טיסה שמאיישים את מגדלי הפיקוח בבסיסי החיל.

בית הספר להגנה אווירית (ביסל"א) - ממוקם בסמוך לקיבוץ משאבי שדה בדרום הארץ. מכשיר לוחמי נ"מ ושאר מקצועות תומכי לחימה במערך ההגנה האווירית.

בית הספר לקצינים (ביסל"ק) - ממוקם בבסיס חיל-האוויר עובדה. בו עוברים הכשרה רוב קציני החיל לאחר סיום בה"ד 1.

בית הספר לחי"ר של חיל האוויר (ביסל"ח) - ממוקם על יד בסיס חיל האוויר בחצרים. בית הספר לחי"ר של חיל האוויר מכשיר את כלל החיילים המשתייכים למערך ההגנה הקרקעית של חיל האוויר, מבצע הדרכות לכל הנושאים הקשורים בחי"ר בחיל וכמו כן אחראי להכשרת כל הנושאים באחריות להגנה קרקעית של בסיסי חיל האוויר.

בית הספר למפעילי כטמ"ם - ממוקם בבסיס חיל האוויר בפלמחים. מכשיר מטיסי מל"טים.

בית הספר לפיקוד ומנהיגות - ממוקם בקמפוס גבעת רם של האוניברסיטה העברית בירושלים. מעביר קורסים מתקדמים לקצינים ונגדים, ובו מתקיימת תוכנית תלפיות.

בית ספר למכונאים מוטסים- ממוקם בבסיס חיל האוויר פלמחים, בו מתקיים קורס מכונאים מוטסים

גף אבטחה בחו"ל - יחידת האבטחה של חיל האוויר המעניקה מענה אבטחתי למטוסי חיל-האוויר הנוחתים מחוץ לשטחי מדינת ישראל, אבטחת הנוסעים בסביבת המטוס ומתן מענה אבטחתי לצוות במהלך השהייה.

הסמל הראשון של החיל נקבע בתקופתו של לסקוב בין השנים 1951-1953. הסמל עוצב על פי תווית של כנפי נשר ישראלי שהתגלתה בעתיקות בית שאן.

ערכים מורחבים - מדי צה"ל, כומתות בצה"ל

דרגות החוגרים, הנגדים והקצינים בצבע כסף על רקע כחול.

לקצינים כובע מצחייה כחול עם סמל חיל האוויר.

כומתת החיל היא בצבע אפור כהה עם סמל חיל האוויר כסוף.

דרגות החיל בתחילתו היו שונות מהנהוג בחילות היבשה. להלן טבלה משווה.

עם הזמן אוחדו שמות הדרגות וסימניהן עם אלה של כוחות היבשה, כדי ליצור אחידות.

חניכי קורס טיס מס' 2, קורס הטיס הראשון שהתנהל כולו בישראל. בתמונה, לפי דרגתם בסיום שירותם בצה"ל:
שורה עליונה, מימין לשמאל: סא"ל משולם ("שוליק") ספיר, יהושע בובטס (נפצע בטיסת אימונים), אפרים סמולארג' (הודח מהקורס), סא"ל אורי יפה, סרן בני רון, צבי ("צוץ") לנדאו (הודח מהקורס), אל"ם יעקב סלומון, אל"ם יואש צידון (צ'אטו).
שורה מרכזית, מימין לשמאל: סרן לזלי אוסטרוב (נהרג בטיסה), סא"ל אברהם בראון, סג"ם גבריאל מאיר (נהרג בטיסה), רס"ן רענן לוריא (האחרון שהודח מהקורס), אלוף בני פלד, סא"ל אריאל נאייר.
יושבים, מימין לשמאל: סג"ם שמואל שמואלי (נהרג בטיסה), סא"ל הלל ספקטור, סגן עמרי אריאב (נהרג בטיסה), גדעון בדש (הודח מהקורס)

ראשיתו של חיל האוויר הישראלי היה " שירות האוויר", ה זרוע האווירית של ההגנה. באוקטובר 1947, כש ב-10 בנובמבר עמדו לרשותו 11 מטוסים מטיפוסים טייגר מות', ר.וו.ד.-13, זלין, טיילורקרפט, אוסטר, סי-בי ו דה הבילנד דרגון רפיד . בראשית 1948 נוספו 21 מטוסי אוסטר שנרכשו משלטונות המנדטוריות וכונו בישראל "פרימוס" ולכן בתחילת מלחמת העצמאות הפעיל שירות האוויר רק מטוסי סיור קלים. מפקדו הראשון היה יהושע אייזיק (אשל). באפריל 1948 החליף השם "חיל האוויר", בהדרגה, את השם "שירות האוויר", מבלי שפורסמה הודעה רשמית על כך.

במלחמת העצמאות שירתו בחייל גם נשים טייסות. אחת מהן, זהרה לביטוב, נהרגה בתאונת מטוס באוגוסט 1948.

בסך הכול הפיל חיל האוויר 21 מטוסי אויב במלחמת העצמאות.

לאחר המלחמה היו בחיל האוויר 173 מטוסים מ-20 דגמים. רק 74 מהמטוסים היו שמישים, ומתוכם רק 15 היו מטוסי קרב והפצצה.

בפברואר 1949 עברה מפקדת חיל האוויר (מטר"ש - מטה ראשי) לבית עבדול ראוף אל-ביטאר, (יהודה הימית 35-37) במחנה אריאל ביפו (שהיה מחנה חיל האוויר הבריטי בתקופת המנדט). לפני כן שכנה במלון קונטיננטל הסמוך (ב שדרות ירושלים 46 ביפו) ולפני כן במלון "הירקון" (ב רחוב הירקון 64 פינת רחוב נס ציונה).

במקביל למלחמה ועם הקמת צה"ל התקיים ויכוח עז על מקומו של חיל האוויר ותפקידו בצה"ל. הפיקוד העליון של צה"ל, בראשות יגאל ידין (שהיה ראש אגף מבצעים והמפקד בפועל של צה"ל) ראה בחיל האוויר חיל מסייע, כמו חיל התותחנים. מכיוון שכך, ראה המטכ"ל את חיל האוויר ככפוף לו בכל ההיבטים, וסבר שכל ענייני החיל אמורים להגיע מהמעטפת הכלל צה"לית, כמו כל חיל אחר. היבט בולט של תפיסה זו הייתה ההנחה שמפקד החיל אינו חייב להיות טייס, אלא קצין בכיר שיידע לנהל את החיל על פי כללי הניהול והפיקוד של כל חיל אחר. כך התמנה ישראל עמיר למפקד הראשון של חיל האוויר, למרות העובדה שלא היה לו עבר כאיש תעופה.

בניגוד לתפיסה זו עמדו ראשי חיל האוויר על כך שעצמאותו של החיל חייבת להישמר, וכי על החיל להיות כפוף ישירות לרמטכ"ל. לתפיסתם, לחיל האוויר יש משימות ייחודיות, הדורשות שהחיל יהיה עצמאי ברוב התחומים שהוזכרו לעיל, הן בתחומים מבצעיים ומודיעיניים והן בתחומים ארגוניים ולוגיסטיים. ראשי החיל דרשו שמפקדם יהיה טייס, ואף הצביעו על אהרן רמז, ששירת כ טייס קרב ב חיל האוויר המלכותי הבריטי ב מלחמת העולם השנייה בזירת מערב אירופה. ואולם, רמז היה פלייט סרג'נט בלבד (באנגלית: Flight Sergeant, סמל טיס, דרגה המקבילה בערך לדרגת רב-סמל מתקדם בצה"ל), וכך לא נשמעה דעתו מול הפיקוד הבכיר של צה"ל.

המחלוקת יצרה קשיים עמוקים בתפקוד חיל האוויר, שהגיעו לשיאם לאחר קרבות עשרת הימים, באמצע יולי 1948. הפיקוד העליון האשים את חיל האוויר בכישלונות מבצעיים ובחוסר יעילות. אהרן רמז האשים בתגובה את הפיקוד העליון בכך שאינו מאפשר לחיל האוויר את התנאים הדרושים להצלחתו. בעצת מתנדבים מדרום אפריקה פנה דוד בן-גוריון ל ססיל מרגו, יהודי תושב דרום אפריקה שהיה קולונל ב חיל האוויר הדרום-אפריקאי ומפקד כנף במהלך מלחמת העולם השנייה, וביקש ממנו להגיע לארץ ולסייע בארגון חיל האוויר.

מרגו הגיע לארץ ב- 12 ביולי, ולאחר כמה שבועות הגיש לבן-גוריון את המלצותיו. הוא קבע שהיעד העיקרי של חיל האוויר צריך להיות השמדת כוחו האווירי של האויב, ולקראת יעד זה צריך חיל האוויר להתארגן - מבצעית, ארגונית ומקצועית. חיל האוויר, על פי המלצותיו של מרגו, צריך להיות כפוף ישירות לרמטכ"ל, ולהיות בעל עצמאות ארגונית ומבצעית. מרגו הציע דרכים לארגון פנימי של עבודת החיל ולממשק של החיל עם המטכ"ל, ודרש שהשינוי יתרחש בתוך זמן קצר. המלצותיו של מרגו הביאו להתנגדות רבה. אחד הנושאים שעליהם התנהל ויכוח חריף במיוחד היה השליטה במערך ה מכ"ם בצה"ל. באותה תקופה לא היו כלל מכשירים כאלה בישראל, אך מרגו עמד על כך שהכרחי לרכשם, ושמערך המכ"ם יהיה בשליטת חיל האוויר.

בן-גוריון אימץ מיד את המלצותיו של מרגו. אחת ההמלצות החשובות של מרגו הייתה שחיל האוויר יהיה בפיקוד אנשי צוות אוויר ישראליים, ולא מתנדבים יהודים או לא יהודים שיחזרו בכל עת לארצותיהם. המלצה זו הייתה מקובלת גם על מתנגדיו, ובן-גוריון אימץ גם אותן. בן-גוריון הציע למרגו עצמו לעמוד בראש החיל, אך הוא סירב. שלושה ימים לאחר הגשת ההמלצות מונה אהרן רמז לתפקיד מפקד החיל.

המלצותיו של מרגו היו דומות בעיקרן להמלצות שהגיש אהרן רמז זמן רב לפני כן. ואולם, רמז היה, כאמור, סמל בלבד, שהסתמך על תאוריה; מרגו, לעומתו, היה קצין בדרגת קולונל שפיקד על יחידה גדולה בצבא מאורגן, והכיר מבפנים את ההתנהלות המעשית של חיל אוויר גדול. משום כך הייתה לו סמכות רבה, ובן-גוריון יכול היה לאמץ את המלצותיו ולגבות אותו מול המתנגדים להן. המבנה שהציע מרגו היווה את הבסיס לארגון חיל האוויר ולפעילותו, למעשה עד היום.

זוג מטוסי אוראגן השתתפו בתקיפת ה משחתת המצרית איברהים אל אוול שניסתה להפגיז את חיפה, נכנעה וצורפה לחיל הים כמשחתת "חיפה".

בשל העובדה שבמבצע סיני לא היו לח"א מסוקים בשימוש מבצעי, ביצעו מטוסי הפייפר את רוב משימות התובלה הקלה, ובכללן שינוע מפקדים וחילוץ פצועים. מטוסי הפייפר השתמשו בכבישים כ מסלולי טיסה, כדי להתקרב לכוחות הלוחמים, שהיו רחוקים ממסלולי טיסה מוסדרים.

במהלך הקרבות איבד החיל 15 מטוסים, רובם מאש נ"מ, ו-5 טייסים נהרגו. בקרבות אוויר הפילו טייסי החיל 7 מטוסים מצריים - 4 מטוסי ומפייר ו-3 מטוסי מיג 15.

לרשות חיל האוויר הישראלי עמדו 203 מטוסי קרב מהם 197 שמישים, מתוכם 65 מטוסי מיראז' 3, 35 מטוסי סופר מיסטר, 33 מטוסי מיסטר, 19 מטוסי ווטור ו-51 מטוסי אוראגן. בשעות הראשונות של המלחמה תקף חיל האוויר הישראלי בסיסים צבאיים ושדות תעופה במדינות אויב ב. המתקפה הישראלית ניחתה בהפתעה מוחלטת ולמעשה הכריעה את המלחמה מראשיתה, בהשמידה את עיקר חילות האוויר של צבאות ערב על הקרקע. חיל האוויר הישראלי הנחית מכה אווירית, בו זמנית כמעט, על כל שדות התעופה המצריים. שדות התעופה הותקפו פעמים אחדות באותו יום ו חיל האוויר המצרי שותק כמעט לגמרי למשך שארית המלחמה. מיד לאחר המכה הראשונה, הותקפו גם שדות התעופה שממזרח למדינה והונחתה מכה על שדות התעופה של חיל האוויר הסורי, חיל האוויר הלבנוני ו חיל האוויר הירדני והופצץ גם שדה התעופה ה עיראקי המערבי ביותר. בניגוד למתקפה היבשתית שכוונה תחילה רק נגד החזית המצרית, ההתקפה האווירית כוונה להשגת עליונות אווירית למשך כל ימי הלחימה. כ-350 מטוסים הושמדו ביום הראשון למלחמה מתוך כ-600 המטוסים שהיו למדינות הערביות הלוחמות. עד סוף המלחמה הושמדו 451 כלי טיס של חילות האוויר הערביים, לעומת 45 מטוסים שאבדו לחיל האוויר הישראלי. במלחמה נהרגו 25 טייסים ישראלים ו-7 נוספים נשבו. בתום הלחימה נותרו בחיל 139 מטוסים שמישים.

המתקפה המקדימה המוצלחת איפשרה לחיל האוויר הישראלי להגיש סיוע התקפי נמרץ לכוחות היבשה הישראליים, בצורה הולכת וגוברת במשך כל ימי הלחימה. הותקפו מהאוויר כוחות שריון וארטילריה של צבאות ערב, והחישו במידה רבה את שבירת צבאות ערב. התקפות על העורף הישראלי מהאוויר במהלך המלחמה היו מעטות.

ב מלחמת ההתשה פעל חיל האוויר בתקיפה של מטרות קרקע וב קרבות אוויר. תקיפות של מטרות אזרחיות בעומק מצרים היו בין הגורמים שהביאו לסיומה של המלחמה. חיל האוויר היה גורם עיקרי במלחמה זו, שבה סבלו כוחות היבשה מנחיתות ניכרת. החיל ביצע 12,850 גיחות במהלך המלחמה, שבהן הוטלו יותר מ-50,000 פצצות. חיל האוויר המצרי איבד 92 ממטוסיו, ולחיל האוויר הישראלי אבדו 15 מטוסים.

פעולות בולטות של חיל האוויר במלחמה זו:

מלחמת יום הכיפורים הייתה הקשה במלחמותיו של חיל האוויר, והוא ספג בה אבדות ניכרות במטוסים ובטייסים, בעיקר עקב פגיעות של טילי קרקע-אוויר (טק"א). "הטיל כופף את כנף המטוס", אמר על כך עזר ויצמן, מפקדו לשעבר של חיל האוויר. בקרבות אוויר ככלל הפגין החיל עליונות על פני חילות האוויר הערביים.

חיל האוויר הישראלי היה מקור החשש העיקרי בצבאות הערביים לפני המלחמה, והם ריכזו מאמצים רבים הן בהיבט ההצטיידות והן בהיבט התכנון על מנת לנטרל את ההשלכות הנובעות מעליונותו על פני חילות האוויר שלהם. עליונות זו הייתה אחת הסיבות ל קונספציה שהטעתה את מקבלי ההחלטות בצד הישראלי לפני פרוץ המלחמה.

על פי ד"ר שמואל גורדון "חיל האוויר תרם תרומה מכרעת לבלימת הכוחות הסוריים והמצריים, הגן באופן מוחלט על כוחות צה"ל בדרכם לחזית ועל האוכלוסייה האזרחית, תקף שדות תעופה ונטרל את חילות האוויר של מצרים ושל סוריה...במשימה החשובה ביותר עבור חיל האוויר - השמדת הטק"א - הוא לא הצליח ב-7 באוקטובר מכיוון שלא ניתן לו להילחם בהתאם לדוקטרינה שלו. אולם רק חיל האוויר היה יכול להציל את המדינה מסכנה לאומית קיומית מיידית באותו יום".

במהלך כל ימי הלחימה איבד חיל האוויר הישראלי 102 מטוסים. חיל האוויר המצרי איבד 235 מטוסים, ו חיל האוויר הסורי איבד 135 מטוסים.

במהלך מלחמת לבנון הראשונה הופלו על ידי חיל האוויר הישראלי כ-100 מטוסים סוריים, מבלי שאיבד אף מטוס בקרבות אוויר. טייסי חיל האוויר הישראלי הפילו 80 מטוסים סוריים בקרבות אוויר, והשאר הופלו באש נ"מ וגורמים נוספים.

ב- 24 ביולי הופל ב טיל קרקע-אוויר מטוס ה פנטום של הטייס סרן גיל פוגל, והנווט רס"ן אהרון כץ והם נטשו את המטוס. לאחר הגעתו לקרקע נלקח פוגל ב שבי הסורי, ואילו כץ פגע בקרקע במהירות גבוהה, וככל הנראה נהרג במקום. לאחר שנתיים פוגל שוחרר במסגרת עסקת חילופי שבויים, שכללה גם את החזרת גופתו של כץ לארץ.

ב אינתיפאדה השנייה בלט חלקם של מסוקי הקרב של חיל האוויר בפעולות של סיכול ממוקד בהם חוסלו מאות מחבלים, כאשר עשרות מהם היו מחבלים בכירים (כגון מייסדי וראשי ה חמאס ב רצועת עזה). נעשה שימוש נרחב ב כטב"מים, בעיקר לצורכי מודיעין צבאי ולהספקת מודיעין חזותי בזמן אמת לסיכולים הממוקדים, ואת התקיפות עצמן ביצעו מסוקי AH-64 אפאצ'י עם טילי AGM-114 הלפייר ומסוקי "צפע" AH-1 קוברה עם טילי תמוז.

בנוסף לסיכולים הממוקדים תקפו מטוסי ומסוקי קרב מתקני מחבלים, כגון מעבדות נפץ, מחרטות לייצור רקטות " קסאם" ומשגרי "קסאם".

מפקד חיל האוויר שהחליף את חלוץ, האלוף אליעזר שקדי, המשיך בשילוב פעילות חיל האוויר עם פעילות כוחות הקרקע, דבר שבא להבשלה בטקטיקת "הבועה האווירית" שנחלה הצלחה רבה ב מבצע ימי תשובה (כ-90 מחבלים הרוגים) וב מבצע גשמי קיץ (למעלה מ-270 מחבלים הרוגים). במבצעים אלה חיפו מסוקי הקרב על כוחות הקרקע והשמידו חוליות נ"ט וחוליות קסאם בשעה שמטוסי חיל האוויר תקפו מטרות תשתית.

ב מלחמת לבנון השנייה ביצעו מטוסי הקרב של חיל האוויר מספר חסר תקדים של 10,337 גיחות והשמידו אלפי מטרות תשתית ויעדים של ארגון חזבאללה ב ביירות וב דרום לבנון, בהם: גשרים, מפקדות, בונקרים, מחסני אמל"ח, משגרי רקטות, צירי תנועה ראשיים, משאיות רקטות מסוריה וכלי רכב של הארגון, כשגולת הכותרת של תקיפות אלו היא מבצע משקל סגולי להשמדת מערך הרקטות ארוך הטווח של החזבאללה, ביומה השני של המלחמה. באחד משלבי המבצע, היו למעלה מ-100 מטוסים באוויר בו זמנית. מסוקי הקרב ביצעו למעלה מ־2,400 גיחות וחיפו על כוחות הקרקע שפעלו בדרום לבנון. מסוקי הסער של החיל ביצעו 2,051 גיחות שכללו פינוי פצועים תחת אש מהקרבות בדרום לבנון והנחתת יחידות קומנדו לפעולות בעורף לבנון. מטוסי התובלה ביצעו 1,263 גיחות. חיל האוויר הפעיל גם באופן נרחב כטב"מים על מנת לאתר מטרות ולאכן למטוסים משגרי רקטות בזמן אמת, אותם השמידו מטוסי הקרב. בסך הכול שוגרו 1,502 גיחות של כלי טיס בלתי מאוישים שהסתכמו ב-16,418 שעות טיסה. מטוסי חיל האוויר כתשו מהאוויר את רובע הדאחייה של חזבאללה בדרום ביירות והשמידו את מפקדות הארגון ובתיהם של ראשיו.

למעלה מ-20 מבצעי קומנדו בוצעו על ידי חיל האוויר. ב" מבצע חד וחלק" פשטו סיירת מטכ"ל ו יחידת שלדג על מפקדת חזבאללה שמוקמה בבית חולים ב בעלבכ, הרגו כ-20 מחבלים, שבו כמה ולקחו שלל חומר מודיעיני.

בנוסף למשימות ההתקפיות, עסקו טייסות ה בלקהוק UH-60 בפינויי פצועים, לעיתים תחת אש כבדה.

במהלך הלחימה אירעו מספר תאונות מבצעיות בחיל האוויר. בתאונות אלה ניזוק מטוס F-16I ("סופה") אחד (שנפגע בעת ה המראה), אבדו שני מסוקי אפאצ'י ("פתן") שהתנגשו זה בזה, מסוק אפאצ'י-לונגבאו ("שרף") התרסק כתוצאה מ כשל טכני ברוטור הזנב, ושלושה כטב"מים, כתוצאה מתאונות אלו נהרגו שלושה טייסים ועוד שלושה נפצעו קשה. עוד כשל מבצעי היה ההפצצה של בניין הסמוך לבניין ובו רוכזו 57 אזרחים לבנונים בכפר קאנא, דבר שגרם לקריסת המבנה ומותם של 28. הפעולה גרמה לגינויים כלפי ישראל ברחבי העולם.

ב- 12 באוגוסט 2006 לפנות בוקר, הטיס חיל האוויר כוח גדול של צנחנים באמצעות יותר מ-50 מסוקים אל עומק השטח, במה שמוגדר כמבצע ההנחתה הגדול בתולדות צה"ל מאז מלחמת יום הכיפורים. באותו יום הופל מסוק מסוג יסעור על ידי חזבאללה, באמצעות טיל SA-16 שחזבאללה כינה "וועד". לאחר שהספיק להוריד את הלוחמים, המריא המסוק מהמקום ואז נפגע. חמישה אנשי צוות אוויר נהרגו.

על פעילותם במלחמה קיבלו טייסי חיל האוויר עיטור המופת אחד וארבעה צל"שי רמטכ"ל. שתי טייסות מסוקי הבלק-הוק של החיל קיבלו צל"ש יחידתי: טייסת 123 ("ציפורי המדבר") ו טייסת 124 ("החרב המתהפכת") על פועלן לחילוץ פצועים.

כשנה אחרי המלחמה, ב- 6 בספטמבר 2007, הופצץ והושמד כור גרעיני סורי בידי חיל האוויר הישראלי. בתקיפה השתתפו 4 מטוסי F-15I רעם ו-4 מטוסי F-16I סופה ולפי פרסומים זרים גם מטוס לוחמה אלקטרונית וכוח של יחידת שלדג על הקרקע שסימן למטוסי הקרב ב לייזר את הכור הגרעיני.

מבצע עופרת יצוקה נגד ה חמאס וירי רקטות לעבר ישראל נפתח ב- 27 בדצמבר, בשעות הבוקר המאוחרות, והחל בגל הפצצות אווירית כבדות של חיל האוויר באמצעות מטוסי קרב (מדגמי F-15, F-16) ו מסוקי קרב (מדגמי AH-1 קוברה ו- AH-64 אפאצ'י). בשני גלי ההפצצה הראשונים נפגעו 100 מטרות. במכה הראשונה נהרגו למעלה מ-155 אנשי חמאס ואנשי ביטחון פלסטינים. באותו יום תקף חיל האוויר עוד 70 מטרות ברצועת עזה. הפלסטינים דיווחו על כ-270 הרוגים וכ-750 פצועים רובם פעילי חמאס ומיעוטם אזרחים. את ההפצצה המסיבית ביום הראשון של המבצע, בו נפגעו מטרות ופעילי חמאס רבים תכנן האלוף אליעזר שקדי, לשעבר מפקד חיל האוויר, בסיוע אמ"ן וה שב"כ.

ב- 28 בדצמבר, למחרת, תקף חיל האוויר הישראלי 40 מנהרות תת-קרקעיות ב ציר פילדלפי. צה"ל העריך שהמהלך שיבש את הזרמת אמצעי הלחימה דרך מנהרות ממצרים.

ב- 29 בדצמבר, היום השלישי למבצע, המשיך צה"ל לתקוף כ-100 יעדים נוספים בעזה, וחיסל בכירים בחמאס וב ג'יהאד האסלאמי.

תקיפות אוויריות של מטרות טרור ומשרדי חמאס נמשכו גם בימים הבאים. ב- 31 בדצמבר הרג חיל האוויר את עמאר אבו ע'לולא, בכיר ב מערך הרקטי של הג'יהאד האסלאמי, ו-3 פעילי טרור נוספים, כאשר תקף מחסן אמל"ח ב ח'אן יונס. ב- 1 בינואר 2009 חוסל ניזאר ריאן, מספר 3 ב"זרוע המדינית" של החמאס, שהיה מעורב בפיגועי טרור כנגד ישראלים, בהפצצת ביתו ב מחנה הפליטים ג'בליה. בחיסול נהרגו עוד 18 אנשים, רובם בני משפחתו של ריאן. הבניין שבו גר שימש כמפקדה ומרכז תקשורת, מחסן אמל"ח ותחמושת, וכן הסתיר פתח של מנהרה.

אלוף פיקוד הדרום, יואב גלנט, הציג שינוי בשיטת הלחימה של צה"ל בפעילי הטרור:

בעבר כל מפקד בחמאס בנה בית של שלוש קומות, כאשר קומת המרתף שימשה מחסן לאמצעי לחימה, קומת הביניים הייתה המפקדה שלו ובקומה השלישית התגוררה המשפחה, אחרי שבמשך השנים הם הבינו שצה"ל לא יפגע במבנה בגלל המשפחה. ברגע ששינינו את הקונספט באמצעות התקשרות למשפחה וירי של פצצה בודדת, כשלאחר מכן הבניין הושמד - המפקד נותר מוטרד מכך שאין לו מפקדה וגם אין לו בית לבני משפחתו.

גם כשהחלה הפעולה הקרקעית המשיך חיל האוויר בתקיפת מטרות טרור ברצועה ומתן סיוע באש וב מודיעין לכוחות הקרקע.

ב- 15 בינואר ביצע חיל האוויר הישראלי סיכול ממוקד בבכירי חמאס וחיסל את סעיד סיאם, שר הפנים בממשלת חמאס, את איאד סיאם אחיו, שגם הוא בכיר בחמאס, ו סלאח אבו שרח, המקשר בין הזרוע המדינית לזרוע הצבאית של חמאס.

משגר של סוללת כיפת ברזל מבצעית שנפרסה ליד אשקלון באפריל 2011 ורשמה יירוט ראשון מוצלח ב-7 באפריל 2011

במרץ 2009 פרסמה רשת CBS כי כלי טיס של חיל האוויר הישראלי תקפו שיירת משאיות אמל"ח שהועברה מ איראן ל חמאס דרך סודאן. בתקיפה, שבוצעה בשטח סודאן, הושמדו 17 משאיות ונהרגו 39 מאנשי השיירה. כמו כן, הגיעו דיווחים כי חיל האוויר הפציץ גם ספינת נשק איראנית שעגנה בעיר הנמל פורט סודאן. לדיווחים אלה לא ניתן כל אישור רשמי בישראל, אך ראש הממשלה, אהוד אולמרט, התייחס ככל הנראה לתקיפה כשאמר ב מסיבת עיתונאים ביום שבו פורסם הדבר כי ישראל פועלת לחיזוק ההרתעה במקומות קרובים ובמקומות רחוקים.

מטוס קרב רב-משימתי F-16C ברק 2020. מטוסים אלו הפילו מספר כלי טיס בלתי מאוישים של חזבאללה וחמאס שחדרו לתוך ישראל

מערך ההגנה האווירית נכנס לכוננות גבוהה והיווה מרכיב מרכזי בהגנה על העורף. במהלך המבצע פעלו 9 סוללות של כיפת ברזל שיירטו למעלה מ-550 רקטות בכ-90% הצלחה. מערך טילי ה פטריוט ("יהלום") יירט שני כלי טיס בלתי מאוישים ששיגר חמאס.

במהלך מבצע צוק איתן יירטו סוללות "יהלום" (פטריוט) שני כטב"מים ששיגר חמאס. זמן קצר לאחר מכן הוא יירט מטוס קרב סוחוי Su-24 סורי, הפלת בכורה עולמית של מטוס אויב מאויש באמצעות ה"פטריוט". מאז הפילו סוללות ה"פטריוט" כטב"מים נוספים ששלחו סוריה וחזבאללה.

התקיפות המשיכו גם ב- 2016: ב- 4 באוגוסט 2016, ישראל תקפה על פי דיווחים זרים שיירה של החזבאללה בסוריה שהובילה לוחמים ואמצעי לחימה. ב- 24 באוגוסט כלי טיס ישראלים ככל הנראה, תקפו והשמידו מפקדה של ה חזבאללה סמוך להרי הקלמון ב גבול סוריה-לבנון. ב- 27 בנובמבר חיסל כלי טיס של חיל האוויר 4 מחבלי המדינה האסלאמית שתקפו כוח צה"ל ב רמת הגולן. למחרת, בתגובה לתקיפת כוח צה"ל ב-27 בנובמבר על ידי חוליה של מיליציה המסונפת למדינה האסלאמית, הפציצו מטוסי קרב של חיל האוויר הישראלי מוצב נטוש של UNDOF ששימש כבסיס צבאי ללוחמי הארגון. בתקיפה הוטלו 10 פצצות של טון והושמדו אמצעי לחימה רבים ששימשו את פעילי המדינה האסלאמית בגזרה. ב- 30 בנובמבר, כלי תקשורת ערביים דיווחו שמטוסי קרב של חיל האוויר הישראלי ביצעו שתי תקיפות סביבות דמשק. על פיהם, התקיפה הראשונה פגעה במצבור תחמושת של חטיבה 38 בדיוויזיה 4 של צבא סוריה, והתקיפה השנייה פגעה במספר כלי רכב נושאי תחמושת ליד הכביש המהיר על ציר ביירות-דמשק - ככל הנראה של החזבאללה. לא דווח על נפגעים.

ב- 13 בינואר 2017, צבא סוריה דיווח שמטוסי קרב של חיל האוויר הישראלי תקפו בחצות הלילה את שדה התעופה הצבאי אל-מאזה ב דמשק. בתקיפה הושמדו על פי סוריה מבני מכ"ם, מחסני תחמושת, בסיס חיל שריון ובסיס הגנה אווירית, וכן נהרגו ונפצעו מספר קצינים סורים. הצבא הסורי טען שהתקיפה נועדה לסייע למורדים הסורים, והזהיר את ישראל שלתקיפה תהיה השלכות חמורות.

מטוסי קרב מדגם F-16I סופה של טייסת 107 השתתפו במבצע בית הקלפים נגד כוח קודס בסוריה.

ביולי 2019 הותקפו ב עיראק מספר בסיסי טילים ומחסני תחמושת של מיליציות פרו-איראניות, מקורות זרים דיווחו שאת התקיפות ביצעה ישראל באמצעות מטוסי F-35I ו כלי טיס בלתי מאוישים.

ב- 22 במאי 2018 חשף מפקד חיל האוויר האלוף עמיקם נורקין ש"אנחנו מטיסים את ה-F-35 מעל לכל המזרח התיכון וזה נהיה חלק מהיכולת המבצעית שלנו. אנחנו היינו הראשונים לתקוף על ידי F-35. ביצענו משימות מבצעיות ותקפנו כבר בחזיתות שונות". בכך אישר שחיל האוויר הישראלי ביצע את התקיפה המבצעית הראשונה של ה- F-35 בעולם.

ב- 7 באוקטובר 2023 פתח חמאס ב מתקפת הפתע על ישראל, שבה נהרגו מאות חיילים ואזרחים ישראלים. חיל האוויר השתתף בלחימה לבלימת המחבלים שחדרו לישראל, בעיקר באמצעות מסוקי קרב ו כטב"מים, אך ספג ביקורת על זמן התגובה המאוחר (במוקדי קרב שונים חיל האוויר הגיע רק תוך 6-8 שעות) ועל ההישגים הנמוכים בצורה משמעותית בשעות הלחימה הראשונות. בהמשך, אחרי פתיחה ב מלחמת חרבות ברזל ביצע חיל האוויר הפצצה אסטרטגית, תקיפות אוויריות ו סיכולים ממוקדים ב רצועת עזה, ותקף חוליות טרור ו נ"ט של הפלסטינים ו חזבאללה ב חזית הלבנונית.

במהלך המלחמות הצליחו טייסי חיל האוויר להשיג הפלות רבות של מטוסי אוויר, ולהשיג עליונות על פני חילות האוויר היריבים. על פי נתוני חיל האוויר, בסך הכל הפילו טייסי חיל האוויר ב קרבות אוויר, מאז 1948, 687 מטוסי אויב. מספר מטוסי החיל שהופלו על ידי טייסי אויב מאז 1948 עומד על 25. נתונים אלה מעמידים את יחס ההפלות על 1:27.5. להלן פירוט תוצאות קרבות האוויר במלחמות השונות (לא כולל מטוסים שהופלו באש/טילים מהקרקע):

אליעזר (צ'יטה) כהן וצבי לביא, השמים אינם הגבול: סיפורו של חיל-האוויר הישראלי, ספריית מעריב, 1990

אהוד יונאי, עליונות אווירית: סיפורו של חיל-האוויר הישראלי, הוצאת כתר, 1993

אבי כהן, תולדות חיל-האוויר במלחמה לעצמאות, משרד הביטחון - ההוצאה לאור, 2004

יצחק שטיגמן, מעצמאות לקדש - חיל האוויר בשנים 1949-1956, משרד הביטחון - ההוצאה לאור, 1990

זאב לכיש ומאיר אמיתי (עורכים), עשור לא שקט - פרקים בתולדות חיל האוויר בשנים 1956 - 1967, משרד הביטחון - ההוצאה לאור, 1995

דני שלום, כרעם ביום בהיר: מבצע מוקד - כך הושמדו חילות האוויר הערביים במלחמת ששת הימים, באוויר - פרסומי תעופה, 2002

זאב שיף, כנפיים מעל סואץ: סיפורו של חיל האוויר במלחמת ההתשה, שקמונה, 1970

שמואל גורדון, 30 שעות באוקטובר - החלטות גורליות: חיל האוויר בתחילת מלחמת יום כיפור, ספריית מעריב, 2008

אריה אבנרי, שמים בוערים: חיל-האוויר במלחמת יום הכפורים, ספריית מדים, 1975

רן רונן (פקר), ‏נץ בשחקים, הוצאת ידיעות אחרונות - ספרי חמד, 2002, 562 עמ', באתר הספרייה הדיגיטלית להיסטוריה ומורשת חיל האויר

יצחק שטייגמן, ראשיתו של מערך המסוקים בחיל-האוויר (1958-1948), קתדרה, 53, ספטמבר 1989

סא"ל שי, ‏אתגרי הכוח האווירי של ישראל, מערכות 447, 2013

מגביהים עוף: חיל האוויר - אתגרים ומשימות, בן שמן: מודן, 2011 (סדרת אוניברסיטה משודרת)

חיל האוויר הישראלי-השנים הראשונות באתר קטעים בהיסטוריה

מאיר פינקל, מפקדת חיל־האוויר - תהליכי בניין הכוח ופיתוח התוכניות להפעלתו, הוצאת משרד הביטחון, 2022[50].

אתר האינטרנט הרשמי של חיל האוויר הישראלי (בעברית ובאנגלית)

חיל האוויר הישראלי , ברשת החברתית אקס (טוויטר)

זרוע האוויר והחלל, באתר האינטרנט של צה"ל

מסמך היסוד שמסדיר את מעמד חיל האוויר במטה הכללי, בבלוג של ארכיון צה"ל

דני שלום, חיל האוויר בקרב - 70 שנות עליונות אווירית 1948-2018, ינואר 2018

ניב גלבוע, ממריאים: ביקור בחיל האוויר - מחדר האוכל ועד הקוקפיט, באתר של "רשת 13", 26 באפריל 2012 (במקור, מאתר "nana10")

הספרייה הדיגיטלית להיסטוריה ומורשת חיל האוויר של עמותת חיל האוויר

זרוע האויר והחלל, באתר "מרקיע שחקים"

מרחב אווירי - אתר לתיעוד מורשת חיל האוויר

עמותת חיל האוויר - אתר האינטרנט של העמותה

כנס - דרך הנשר בשמיים

גילי כהן, שנה לצוק איתן || חיל האוויר הישראלי על כוונת ועדת החקירה של האו"ם, באתר הארץ, 3 ביולי 2015

הסברה: טייסות חיל האוויר הישראלי בסיבוב הופעות במסצ'וסטס - כתבה על טייסות חיל האוויר באתר IsraeliLifeUSA

היסטוריית הבטיחות של חיל האוויר הישראלי, באתר Aviation Safety Network (באנגלית)

"עם חיל התעופה", יומני כרמל 1948. כולל את "המנון חיל השחק" (דקה 1:40)

שנתיים לחיל האוויר הישראלי, נובמבר 1949, באתר ארכיון הסרטים הישראלי בסינמטק ירושלים

חיל האוויר (לקט), סרטון באתר יוטיוב, יומני כרמל אוגוסט 1953

הילר 360, המסוק הראשון של חיל האויר, 2010, סרטון באתר יוטיוב

הקורס הראשון, במסגרת הסכת עולמי עם יצחק נוי, תאגיד השידור הישראלי - כאן 27 באפריל 2018

מלחמה משלו - חיל האוויר במלחמת יום הכיפורים, במסגרת הסכת עולמי עם יצחק נוי, תאגיד השידור הישראלי - כאן, 22 בדצמבר 2021

בלי האנשים האלה בקרקע, אף תקיפה אווירית לא הייתה קורית, באתר צה"ל, 16 במאי 2023

ישראל, צה"ל. חיל האוויר, דף שער בספרייה הלאומית

1. ^ דני שלום, מטוסי חיל האוויר - מהטייגר מות' עד הסופה, באוויר - פרסומי תעופה וחלל

2. אל"ם (מיל.) יהואר גל, ^ תנו למזל"טים לנצח, 16/7/2006, מקור ראשון

3. ^ עורכים משה הדר, יהודה עופר, "חיל האויר", משרד הביטחון, 1971, עמ' 24

4. ^ מגביהים עוף: חיל האוויר - אתגרים ומשימות, סדרת אוניברסיטה משודרת, בהוצאת משרד הביטחון - ההוצאה לאור, 2011, פרק ב-אורי דרומי, "חיל האוויר בשני העשורים הראשונים - ממלחמת העצמאות למלחמת ששת הימים", עמ' 24

5. ^ דודי חורי, ‏1 כל ההתחלות קשות, באתר חיל האוויר הישראלי, 24 ביוני 20042 3

6. ^ 1 2 3 אהוד יונאי, עמ' 45

7. ^ דני שלום, רוח רפאים מעל קהיר, עמודים 25-26

8. ^ ע"פ עדות הרמטכ"ל המצרי במלחמה סעד שאזלי בספרו "חציית התעלה". אחת מההשלכות היא ההחלטה המצרית שלא לנסות להגיע אל המעברים בסיני, שהיו מעבר לטווח הכיסוי של רוב מערך הנ"מ המצרי.

9. ^ שמואל גורדון, ‏פרדוקס ה-7 באוקטובר, מערכות 361, 1998

10. ^ לא כל המחבלים נהרגו מאש חיל האוויר. חלקם נהרגו גם מאש כוחות היבשה

11. ^ שמואל גורדון, מחניבעל למלחמה: החלטות אסטרטגיות במלחמת לבנון, 2012, עמ' 178

12. יניר יגנה, ^ חיל האוויר החל במתקפה נרחבת בעזה; הפלשתינאים מדווחים על 195 הרוגים, באתר הארץ, 27 בדצמבר 2008
מיה בנגל ואמיר בוחבוט, עזה: 205 הרוגים; לבני: איש בחמאס לא חסין, באתר nrg‏, 27 בדצמבר 2008אמיר בוחבוט וג'קי חוגי, חיה"א תקף בעזה: 3 פלסטינים נהרגו, באתר nrg‏, 27 בדצמבר 2008

13. ^ עמוס הראל, ברק רביד ויוסי מלמן, מטוסי חיל האוויר תקפו בסודאן עשרות משאיות שהובילו אמצעי לחימה מאיראן לרצועת עזה, באתר הארץ, 26 במרץ 2009

14. יוסי זילברמן, ^ אולמרט רומז על תקיפה ישראלית בסודאן?, חדשות ערוץ 2, 26 במרץ 2009

15. ^ רועי קייס, "טילים מאיראן הותקפו בנמל התעופה של דמשק", באתר ynet, 5 במאי 2013

16. ^ כנס מח"אים הבינלאומי יוצא לדרך - "אנחנו הראשונים בעולם שביצעו תקיפה מבצעית עם ה-F-35", באתר צה"ל, 22 במאי 2018

17. טל לב רם, ‏^ מפקד חיל האוויר: תקפנו עם מטוס "האדיר" פעמיים - הראשונים בעולם, באתר מעריב אונליין, 22 במאי 2018,
יואב זיתון, מפקד חיל האוויר: "אנחנו הראשונים בעולם שתקפו עם F-35", באתר ynet, 22 במאי 2018

18. ^ יואב זיתון, הותר לפרסום: צה"ל יירט כטב"מים איראניים נושאי אקדחים בדרכם לעזה, באתר ynet, 6 במרץ 2022,
אמיר בוחבוט‏, הותר לפרסום: מטוס F-35 יירט שני כלי טיס חמושים מאיראן לפני שנה, באתר וואלה!‏, 6 במרץ 2022.

19. על פי ^ אתר חיל האוויר

20. רון טירה, ‏^ מפקדת חיל האוויר, עדכן אסטרטגי, יולי 2022

# data[].attributes.attachment_link.title
חיל האוויר הישראלי - ויקיפדיה

# data[].attributes.attachment_link.description
חיל האוויר הישראלי, או בשמו הרשמי " זרוע הָאוויר והֶחלל", הוא הזרוע האווירית של צבא הגנה לישראל. חיל האוויר הישראלי הוא מרכיב עיקרי בעוצמתו של צה"ל, והוא נחשב לחזק ביותר ב מזרח התיכון, ולאחד מחילות האוויר הטובים והמתקדמים ביותר בעולם. בראש זרוע האוויר עומד קצין בדרגת אלוף.

# data[].attributes.headline
מכתב לחיילים

# data[].attributes.subject
מכתב לחיילים

# data[].attributes.body
לחיילים היקרים שלנו, תודה על זה שאתם שומרים על המדינה שלנו ואלינו רציתי להודות

לכם על מה שאתם עושים בשביל המדינה ובשבילנו.

בזכותכם אנחנו פה ועוד נשאר פה. מאחלת לכם רק בריאות ואושר וכל טוב.

# data[].attributes.headline
מכתב לחיילי צה"ל

# data[].attributes.subject
מכתב לחיילי צה"ל

# data[].attributes.body
לחיילי צה"ל, תודה על עזרתכם למדינה. עם ישראל מעריך את מה שאתם עושים, אתם כבוד גדול למדינה ולעם. למרות הקושי הרב תמשיכו להכן על מדינתינו. עם ישראל זקוק לכם. תודה

# data[].attributes.headline
היי חייל יקר,

# data[].attributes.subject
היי חייל יקר,

# data[].attributes.body
מכיוון שאתה עומד בחזית אני רוצה להגיד לך את המילים הבאות :

תודה רבה שאתה שומר עלינו, אני לא כל כך מכיר אותך אבל אני בטוח שאתה בן אדם מדהים וטוב לך, אני מקווה שאתה וחברים שלך יחזירו בשלום, והכי תודה שאתה מקריב את עצמך למדינה שלנו .

אני יודע שלעולם אני לא יכיר אותך אבל תמיד תהיה בטוח שהיה מלא אנשים שפה לצדך.

אמן שתצליחו לנצח במלחמה הזאת ושתצליחו לחזור בשלום.

אני בטוח שמחכים לך מלא אנשים שאתה אוהב בבית .

מ………

# data[].attributes.headline
כתיבת מכתב לחיילי צה״ל 

# data[].attributes.subject
כתיבת מכתב לחיילי צה״ל 

# data[].attributes.body
לחיילי צה״ל היקרים!

תודה לכם שאתם מסכנים את חייכם עבורנו, שומרים עליינו ביום ובלילה !

השם שמור אותכם!

עם ישראל אתכם !

גיבורי ישראל אתם.

תודה לכם על הכול בזכותכם אנחנו ננצח !

עם ישראל חי🤍🇮🇱

טליה בן שמואל

# data[].attributes.body
שלום חייל היקר,

אני מרגיש/ה חובה להביע לך את כל התהילה וההערכה על נתיב החייל שאתה בוחר לשותפנו. ידידותי היקר, תוך כדי שאתה עומד במעמד חיי היומיום הקשים והאתגריים שבשירותך, רציתי שתדע שאנחנו כאן בבית נזכרים בך בכל רגע ורגע. אתה המגן האמיץ שלנו, ואני יכול/ה לבטוח שכל אחד ואחת מאזרחי המדינה תגידו אותו הדבר.

אני מאחל/ת לך בריאות, כוח והצלחה בכל צעד שלך. תזכור תמיד שאנו מכבים על נרותיך ושהתמיכה שלנו בך אינה נגמרת. תהיה חזק ותמיד תזכור שאתה לא לבד.

תחזור בשלום ובשלום, ונתראה בקרוב.

בברכה חמה ובשלום.

# data[].attributes.headline
מכתב לחיילים-

# data[].attributes.subject
מכתב לחיילים-

# data[].attributes.body
תודה רבה לכל החיילים שמגנים עלינו ומסכנים את עצמם בשבילנו ובשביל המדינה.

# data[].attributes.headline
בן דוד שלי,כמה 

# data[].attributes.body
בן דוד שלי,

כמה אני אוהב אותך ומתגעגע. מחכה לפגוש אותך אחרי שתחזור. תשמור על עצמך ותילחם חזק אוהב אותך.

# data[].attributes.body
חייל יקר, תודה שאתה שומר עלינו, תודה על כל מה שאתם עושים, תודה שאתם נותנים לנו לישון בלילה בשקט.

מקווה שאתם אוכלים אוכל נורמלי וישנים במקום נורמלי.

תחזרו הביתה בריאים ושלמים מחכים לכם.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
מדינה

ישראל

תאריך הקמה

י"ז באייר ה'תש"ח
26 במאי 1948

הגוף הקודם

ההגנה
אצ"ל
לח"י

זרועות בצבא

זרוע האוויר והחלל
זרוע הים
זרוע היבשה

סוגי נשקים

אמצעי הלחימה של צה"ל

כלי טיס, כלי שיט, טנקים, כלים ארטילריים, אמצעים הנדסיים, נגמ"שים, כלי רכב, נשק קל, רקטות וטילים, לוויינים

שם קצר

צה"ל

מטה

מחנה רבין, תל אביב, ישראל

מנהיגות

המפקד העליון

ממשלת ישראל[1]

ראש הצבא

ראש המטה הכללי

ראש המטה הכללי

רב-אלוף הרצי הלוי

שר ההגנה

שר הביטחון

שר הביטחון

יואב גלנט

דרגות

דרגות צה"ל

כוח אדם

סוג שירות

חובה ו מילואים

גיל הגיוס

18

אורך השירות

גברים: 32 חודשים. נשים: 24 חודשים.

זמינות לשירות צבאי מכלל האוכלוסייה

גברים בני 17-49: 1,499,186 (הערכה משנת 2000)
נשים בנות 17-49: 1,462,063 (הערכה משנת 2000)

מתאימים לשירות צבאי מכלל האוכלוסייה

גברים בני 17-49: 1,226,903 (הערכה משנת 2000)
נשים בנות 17-49: 1,192,319 (הערכה משנת 2000)

גודל מחזור שנתי המגיע לגיל הגיוס

גברים: 50,348 (הערכה משנת 2000)
נשים: 47,996 (הערכה משנת 2000)

כוחות פעילים

176,500

כוחות מילואים

445,000

תקציב

תקציב שנתי

74.8 מיליארד ש"ח (23.31 מיליארד דולר) (תקציב משרד הביטחון כולו, 2022)[2]

אחוזי תמ"ג

6% (2010),[3] כ־5% (2020).

תעשייה

ספקים מקומיים

ספקים זרים

מלחמות שהשתתף בהן

מלחמות ישראל:
מלחמת העצמאות
מלחמת סיני
מלחמת ששת הימים
מלחמת ההתשה
מלחמת יום הכיפורים
מלחמת שלום הגליל
מלחמת לבנון השנייה
ומבצעי צה"ל

idf.il

צה"ל - צבא הגנה לישראל - וידאו

צבא הגנה לישראל (ידוע בעיקר ב ראשי התיבות צה"ל, וכן בצורה צבא ההגנה לישראל) הוא צבאה של מדינת ישראל והארגון המרכזי ב מערכת הביטחון הישראלית. צה"ל משמש ככוח ה הגנה העיקרי האמון על קיומה של מדינת ישראל. לצה"ל שלוש זרועות: אוויר, ים ו יבשה. ה שירות בצה"ל הוא חובה, וחלקים גדולים מהאוכלוסייה משרתים בו. צה"ל נחשב לצבא החזק ביותר ב מזרח התיכון ולאחד הצבאות המתקדמים, החזקים והמיומנים ביותר בעולם.

סדר הכוחות של צה"ל נאמד (לפני קיצור שירות החובה ב־ 2015) בכ־176,500 חיילים, מתוכם 42,000 קצינים וחיילים בקבע, ובנוסף 445,000 חיילים במילואים, ותקציבו השנתי כ־70 מיליארד שקלים חדשים (2017). תקציב צה"ל מדורג במקום ה־14-15 העולמי (2022).

בנוסף לתפקידו הביטחוני צה"ל משרת משימות לאומיות, כמו התיישבות בכל שטחי מדינת ישראל באמצעות ה נח"ל, ביעור ה בערות והנחלת השפה ה עברית באמצעות מורות חיילות, אימונים קדם־צבאיים באמצעות ה גדנ"ע, ומשימות חילוץ והצלה באמצעות יחידת החילוץ וההצלה הארצית.

ערכים מורחבים - היסטוריה של צבא הגנה לישראל, מבצעי צבא הגנה לישראל

הקמת צה"ל ומלחמת העצמאות

צה"ל הוקם כשבועיים לאחר קום מדינת ישראל, תוך כדי קרבות מלחמת העצמאות. הממשלה הזמנית החליטה על הקמתו וראש הממשלה, דוד בן-גוריון חתם על " פקודת צבא הגנה לישראל" ב־ 26 במאי 1948, ערב ל"ג בעומר, וב־ 31 במאי פרסם " פקודת יום להקמת צבא הגנה לישראל".

הפקודה כללה את ההוראה החד־משמעית שלא יתקיים כוח צבאי במדינת ישראל מלבד צה"ל, נוסח זה שימש מאוחר יותר כהנמקה להפסקת פעולתם של הכוחות המזוינים של המחתרות.

התעצמות והתמקצעות

ההתמקצעות החלה ב שנות החמישים וב מבצע קדש צה"ל כבר היה מאורגן ומצויד בצורה המצופה מצבא מקצועי מערבי, לרבות ב רובה אחיד ללוחמי החי"ר, מטוסי קרב תקניים ו טנקים. יחידה 101 שעליה פיקד אריאל שרון פיתחה והחדירה דפוסי חיילות, קומנדו ו לוחמה זעירה שהשפיעו אחר כך על כל יחידות השדה של צה"ל והיחידות המיוחדות שלו.

שנות ה־70 וה־80 של המאה ה־20

סוף שנות ה־60 ו שנות ה-70 של המאה ה-20 התאפיינו במלחמות התשה, הן נגד צבא מצרים ( מלחמת ההתשה) והן נגד ארגוני טרור פלסטיניים. בעקבות הקמת אש"ף באמצע שנות ה־60 החל צה"ל להקדיש את כוחותיו ל מלחמה בטרור וביצע מבצעים רבים נגד הטרור הפלסטיני כגון מבצע כראמה ( 1968), מבצע אביב נעורים ( 1973) ו שחרור בני הערובה באנטבה ( 1976).

בין מלחמת ששת הימים ל מלחמת יום הכיפורים גדל צה"ל מאוד, בייחוד חיל האוויר ו חיל השריון. הדוקטרינה הצבאית בצה"ל עמדה על הבקעה מהירה של עוצבות שריון וחיל הרגלים הוזנח. דוקטרינה זו גבתה מחיר כבד מלוחמי צה"ל ובמיוחד מכוחות השריון בתחילת מלחמת יום כיפור, שכן המצרים הפעילו מאות "ציידי טנקים" שצוידו ב טילים נגד טנקים.

מטוס קרב F-16 נץ 107 של חיל האוויר הישראלי שהפציץ את הכור בעיראק והפיל 6 מטוסי קרב סורים

מלחמה בעצימות נמוכה

במאי 2000 הורה ראש הממשלה אהוד ברק (לשעבר ה רמטכ"ל) לצה"ל לסגת מ רצועת הביטחון ב דרום לבנון. הנסיגה נעשתה בחופזה, ולטענת גורמים ביטחוניים גרמה לפגיעה בכושר ההרתעה של צה"ל, ותרמה לפריצת האינתיפאדה השנייה כארבעה חודשים לאחר מכן.

בשנת 2005 ביצע צה"ל, בהוראת ממשלת ישראל ה-30 ועל פי החלטת הכנסת, את תוכנית ההתנתקות בה פונו כוחות צה"ל ו יישובי גוש קטיף שב רצועת עזה. התוכנית שהייתה שנויה בציבור במחלוקת, עוררה התנגדות מקצינים בכירים כמו ה רמטכ"ל משה יעלון שהביע התנגדות וכהונתו לא הוארכה, וכדוגמת אלוף אלעזר שטרן, ראש אגף משאבי אנוש דאז, שטען שלא מתפקידו של צה"ל לפנות יישובים יהודיים, ומוטב היה לו המשימה הייתה מוטלת על כוח אחר, דוגמת ה משטרה.

מלחמת לבנון השנייה ולאחריה

הלחימה ברצועת עזה נמשכה גם לאחר מבצע עופרת יצוקה, והגיעה לשיא נוסף ב מבצע עמוד ענן בנובמבר 2012.

ביולי 2015 הציג צה"ל את התוכנית הרב־שנתית " גדעון" כתגובה ל דו"ח לוקר של הוועדה לבחינת תקציב הביטחון, שכוללת את צמצום הסד"כ בצה"ל ושינויים ארגוניים נוספים. בין השאר הוקמה חטיבת הקומנדו ("עוז") המאגדת את היחידות המובחרות של זרוע היבשה.

בשנת 2017 החל צה"ל בהקמת המכשול נגד מנהרות בגבול רצועת עזה שבו משולבת מערכת חישה טכנולוגית מסווגת לאיתור מנהרות. במהלך בניית המכשול, ובעיקר בחורף 2017/ 2018, כוחות משולבים של חיל ההנדסה הקרבית ו פיקוד הדרום נטרלו למעלה מ־17 מנהרות טרור שחפרו ארגוני הטרור מ רצועת עזה אל תוך שטח ישראל. ב פיצוץ מנהרת הטרור ליד כיסופים נהרגו 14 מחבלים. בדצמבר 2018 פתח צה"ל ב מבצע מגן צפוני לאיתור וניטרול מנהרות טרור חודרות גדר שחפר חזבאללה ב גבול ישראל-לבנון, וניטרל בו 6 מנהרות.

אגפּי צה"ל, פיקודיו וּזרועותיו

גופים נוספים בצה"ל

כוח האדם בצה"ל

ערכים מורחבים - גיוס לצה"ל, שירות בצה"ל, שירות נשים בצה"ל

הגיוס לצה"ל מתבצע מכוח חוק שירות ביטחון, אשר מסדיר את ההוראות בדבר השירות. בישראל נהוג שירות חובה לבנים ולבנות, ואורכו של השירות משתנה מתקופה לתקופה.

הרכב כוח האדם בצה"ל השתנה לאורך הזמן עם השינוי בהרכב האוכלוסייה בישראל. לאחר מלחמת העצמאות מנה הצבא 25 אלף איש. בשנותיו הראשונות שירתו בצה"ל בני המושבים והקיבוצים, בני העליות הראשונות מ אירופה ועולים חדשים שהגיעו בעלייה הגדולה של שנות החמישים. עם הזמן חל שינוי בהרכב כוח האדם בצבא ועלה באופן יחסי משקלם של עולים יהודים מארצות ערב וצאצאיהם ושל דתיים לאומיים בצבא.

על פי הערכה של המכון למחקרי ביטחון לאומי לשנת 2014:

בסך הכול, 176,500 חיילים בסדיר ועוד 445,000 חיילים בכוח המילואים.

בעקבות קיצור שירות החובה, חלה לאחר שנת 2016 ירידה במספר המשרתים. לפי דיווח בעיתון " גלובס" המסתמך על נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, היה מספר חיילי החובה באותה שנה כ־169,000 ובשנים 2017 עד 2019 כ־152,000.

הגיוס לצה"ל והשירות בו

לפי חוק שירות ביטחון, ה גיוס לצה"ל הוא בבחינת גיוס חובה לכל אזרח ישראלי שהגיע לגיל 18 (למעט חריגים, כגון ערבים ישראלים ששר הביטחון פוטר אותם משירות מתוקף הסמכות המוענקת לו בחוק זה). השירות הסדיר אורך כיום בפועל שנתיים ו־8 חודשים לגברים ושנתיים ו־4 חודשים לנשים.

צה"ל מקל בתנאי השרות ובארכו גם למתגייסים בגיל מבוגר ובעלי משפחות, לספורטאים ולמוזיקאים מחוננים.

לאחר סיום השירות הסדיר, ממשיכים חלק מהחיילים לשרת תקופה קצובה בכל שנה ובמקרי חירום (ראו: צו 8), במסגרת שירות המילואים.

השירות בצה"ל מתקיים בשלושה מסלולים:

שירות חובה: שירות שמתקיים מכוח חובה שנקבעה בחוק שירות ביטחון.

שירות קבע: שירות שמתקיים בעקבות הסכמה חוזית בין משרת הקבע ובין צה"ל.

שירות מילואים: שירות שבמסגרתו נקראים אזרחים לשירות פעיל של כחודש בשנה, לשם אימונים ופעילות ביטחון שוטף, ובעיקר לשם הגדלת סדר הכוחות בזמן מלחמה.

משרתי החובה ומשרתי הקבע, יחד עם אזרחים עובדי צה"ל, מרכיבים את הצבא הסדיר.

אנשים עם מוגבלות מתקבלים כמתנדבים בצה"ל לפי קביעתה של מפקדת קצין רפואה ראשי, עם אפשרות קידום לקצונה.

מעת לעת מתעורר ויכוח ציבורי סביב סוגיית ה הימנעות מגיוס בישראל. בדרך כלל בהקשר לציבור ה חרדי, לציבור ה ערבי ולידוענים, אם כי גם בנסיבות אחרות.

שירות חובה שלא בצה"ל

כצבא בשירות חובה, שהוא גם "צבא העם" הוטלו על הצבא (והצבא לקח על עצמו) משימות לאומיות בתחום כוח האדם כגון קליטת עלייה, שילוב נוער שלא נמצא במסגרות לימוד (" נערי רפול"), הכשרה ל בחינות בגרות ועוד.

הימצאותן של קבוצות אוכלוסייה שונות ורבות בצבא, כולל בתפקידים שאינם מקובלים בעולם, כמו נשים קרביות.

הסללה, מכוונת ולא מכוונת, של חברי קבוצות שונות לתפקידים שונים וליחידות שונות.

שירות של קבוצות בצבא באופן מאוגד, כמו בני ישיבות ובני גרעין, תוך מעורבות של בעלי תפקידים אזרחיים בנעשה בצבא.

התוכנית להפיכת צה"ל לצבא מקצועי

במהלך כהונתו כראש אכ"א, חולל אלוף גיל רגב סערה כאשר אמר כי אינו מעוניין בגיוס חיילים מאוכלוסיות חלשות, כיוון ש"יותר משהם תורמים לצבא, אנחנו משקיעים בהם". לדבריו עדיף צבא מקצועי יותר גם על חשבון ה תפישה כי צה"ל הוא "צבא העם". רגב התנגד בין היתר לפרויקט " נערי רפול" ול תוכנית "עתידים". במהלך כהונתו בשנת 2003 העלה תוכנית להפיכת צה"ל לצבא מקצועי בשכר, בשונה מהמצב הקיים, בו הצבא המתבסס על שירות חובה. התוכנית נדחתה על ידי שר הביטחון, שאול מופז.

תקציב הביטחון שהוא השני בגודלו אחרי תקציב החינוך, בנוי משני מקורות. 1. נטו - תקציב על מקורות המשק, שהוא עיקרו של התקציב. ו-2. "הוצאה מותנית בהכנסה" - תוספת ממקורות חיצוניים כמו הסיוע האמריקני ומקורות משרד הביטחון כמו מכירת קרקעות וציוד ישן.

שני המקורות ביחד נקראים תקציב ברוטו. בשנת 2019 תקציב הביטחון ברוטו עמד על 72.9 מיליארד ש"ח, ותקציב הביטחון נטו עמד על 55.3 מיליארד ש"ח, שהוא 11.5 אחוזים מתקציב המדינה נטו. הסיוע האמריקני בשנה זו עמד על 3.3 מיליארד דולר שהוא קרוב ל־20 אחוז מתקציב הביטחון ברוטו. תקציב הביטחון הרגיל איננו כולל עלות של מלחמות ומבצעים שמתוקצבים בנפרד לפי עלותם המשוערכת. כך למשל עלות מבצע צוק איתן תוקצבה בשנת 2014 ב־7 מיליארד ש"ח נוספים.

משנת 2007 תקציב הביטחון מחולק לשני חלקים: תקציב בלתי מסווג שפתוח לעיני כל וכולל למשל תקציב אגף משפחות והנצחה וכן גמלאות, ותקציב מסווג שכולל למשל רכש ואימונים.

בעשור השני של תחילת המאה ה־21 תקציב הביטחון ברוטו של ישראל, טיפס מכ־60 מיליארד ש"ח ל־73 מיליארד ש"ח, ועמד על כ־15-12 אחוז מהתקציב הכולל. ב־2010 - 59.8 מיליארד ש"ח, ב־2011 - 60.7 מיליארד ש"ח, ב־2012 - 61.8 מיליארד ש"ח,, ב־2013 - 64.2 מיליארד ש"ח, ב־2019 - 72.9 מיליארד ש"ח, וב־2022 - כ־74 מיליארד ש"ח.

התקציב השנתי ברוטו של צה"ל ב־2014 עמד על כ־57.646 מיליארד ש"ח. התקציב כולל 44.3 מיליארד ש"ח + 3.1 מיליארד דולר סיוע אמריקני (13.346 מיליארד ש"ח), 14.1 אחוז מתקציב ממשלתי שנתי של 408 מיליארד ש"ח (2014).

על פי דיווחי האוצר, תקציב הביטחון מתפלג באופן הבא: שכר ומילואים - 30.2%, שיקום - 8.4%, גמלאות - 12.7%, רכש - 48.7%.

במשך שלושים השנה האחרונות קיימת ירידה עקבית באחוז תקציב הביטחון מכלל התקציב הכולל. בעוד שבתקופה שבין מלחמת יום כיפור ו מלחמת לבנון השנייה התקציב עמד על כ־25% מכלל תקציב המדינה, ב־2010 הוא עמד על כ־15% מכלל תקציב המדינה, וב־2020 הוא עמד על כ־12% מתקציב המדינה.

משכורת חודשית לחיילים

המשכורת לחיילים בשירות חובה משתנה בהתאם לסוג השירות הצבאי. ב־2022 החליטה ממשלת ישראל לעלות את שכר היסוד. הלוחמים מקבלים 2,463 שקלים, לוחמי חוד בשנת השירות השלישית מקבלים 3,048 שקלים, תומכי הלחימה מקבלים 1,793 שקלים, וחיילים עורפיים מקבלים 1,235 שקלים.

לפי נתוני משרד האוצר השכר החודשי הממוצע (ברוטו) של קציני צה"ל בשירות קבע לפי דרגות בשנת 2020 היה: סג"ם - 10,173 שקלים, סגן - 10,601 שקלים, סרן - 14,629 שקלים, רס"ן - 23,257 שקלים, סא"ל - 32,327 שקלים, אל"ם - 40,553 שקלים, תא"ל - 56,093 שקלים, אלוף - 70,178 שקלים, והרמטכ"ל - 101,813 שקלים.

ההטבה העיקרית למשרתי הקבע היא זכותם לפרוש ולקבל פנסיה בגיל צעיר יחסית לרוב המשק. גיל הפרישה הממוצע בצה"ל הוא פחות מ־50 שנים, בהשוואה ל גיל פרישה בחוק, הרלוונטי לרוב המשק, שהוא 67 שנים לגבר ויותר מ־62 שנים לאישה.

קצינים בקבע בדרגת רב-סרן ומעלה מקבלים רכב צמוד, אך משלמים מס על הטבה זו. לקצינים בדרגת סגן-אלוף ומעלה המס מגולם.

חיילים בסדיר זוכים להטבות שונות, לרוב אחוזי הנחה וכרטיסים מוזלים במוסדות תרבות מסוימים, כדוגמת בתי קולנוע ותיאטראות. גם עסקים לממכר מזון או נותני שירותים אחרים נותנים הנחות על רכישות ללובשי מדים.

חיילים, קצינים ושוטרים זכאים לנסוע בחינם בתחבורה ציבורית כשהם במדים כל עוד הם מציגים תעודה מזהה.

הקוד האתי של צה"ל

לצה"ל קוד אתי רשמי שעל פיו מחונכים חייליו וקציניו. הקוד האתי הרשמי מדגיש את חשיבות הדבקות במשימה ו טוהר הנשק. צה"ל פועל רבות כדי להנחיל את הקוד האתי הרשמי לחיילים על ידי פעילות חינוכית במהלך הטירונות, קורסי מפקדים, סדנאות חינוך ועוד.

הקוד האתי הרשמי מבטא את רצון מקימי הצבא להציב רף מוסרי לפעילות חייליו. חריגות מערכים אלו יחד עם מחלוקות שהתגלו לאופן יישומם במצבים שונים, הביאו את שלטונות הצבא לקבוע בכתובים את הקוד האתי של הצבא בשנת 1994 וכונה . לדברי עורכיו של ה מסמך, הוא יונק מארבעה מקורות: מסורת צה"ל, מסורת מדינת ישראל, מסורת עם ישראל וערכי מוסר אוניברסליים.

מפקד צה"ל הוא ראש המטה הכללי (רמטכ"ל), ראש המטה הכללי כפוף ישירות להוראות שר הביטחון.

אמצעי הלחימה בצה"ל

צה"ל - צבא הגנה לישראל

נשק קל של צה"ל: רוס"ר M4A1 פלאטופ, רוס"ר בולפאפ תבור X-95 פלאט-טופ (מיקרו-תבור דור ג'), מקלע נגב, רובה צלפים רמינגטון M24, מקלע כבד 0.5 מדגם M2-HQCB בראונינג.

רכב קרבי משוריין (בכיוון השעון): נגמ"ש מרכבה, דחפור D9 משוריין, משגר רקטות M-270 MLRS מנתץ, מרכבה סימן 4מ.

רובי הצלפים שמשמשים את צה"ל כוללים את ה רמינגטון M24 (ל צליפת שדה), את ה ברק (HTR 2000) (לצליפה בטווחים ארוכים), את ה־ SR-25 Mk 11 וה בארט REC10 (רובים חצי־אוטומטיים ל צליפה בשטח בנוי) ואת ה בארט MRAD (לצליפה כללית, משימות מיוחדות ו לוחמה בטרור), לצד רובי צלפים נוספים ביחידות המיוחדות. ה־ M82A1 בארט, רובה צלפים כבד, יצא ממערך הצליפה של החי"ר ועבר לשירות חיל ההנדסה הקרבית, שם הוא משמש כ רובה נגד ציוד ו מטעני חבלה.

חיל החימוש מפעיל טנקי חילוץ (כגון ה־ M-88 ה נמ"רה וה פר"ג) ונגמ"שי חימוש המבוססים על הנמ"רה וה־ M113.

זרוע האוויר והחלל

שיגור טיל מיירט של "כיפת ברזל".

חיל האוויר של צה"ל מצויד ב כלי טיס שונים למגוון משימות. בחוד החנית שלו, מערך מטוסי הקרב, משרתים מטוסי F-35I אדיר, מטוס קרב רב-משימתי חמקן מהדור החמישי (דגם של ה לוקהיד מרטין F-35 לייטנינג II), מטוסי F-16 ("ברק 2020" ו" סופה") המהווים את עמוד השדרה של מערך הקרב, F-15 ("בז משופר") המשמש ל עליונות אווירית וגם תקיפה קרקעית ו־ F-15I רעם המשמש כמטוס ההפצצה הכבד והאסטרטגי של החיל.

חיל האוויר כולל בתוכו גם את מערך ההגנה האווירית (לשעבר מערך ה נ"מ). מערך זה מצויד כיום ב טילי קרקע-אוויר מהסוגים FIM-92 סטינגר ("ברקן"), MIM-23 הוק ו־ MIM-104 פטריוט מגרסת PAC-2/GEM+ ("יהלום"). לצד מערכות הנ"מ מפעיל מערך ההגנה האווירית את מערך ההגנה הרב-שכבתי הלאומי נגד ארטילריה רקטית, טילי קרקע-קרקע ו טילים בליסטים. בשכבה העליונה נמצא ה" חץ 3", שנועד ליירט טילים בליסטיים מחוץ ל אטמוספירה. מתחתיו נמצא ה" חץ 2" הוותיק שמיועד נגד טילים בליסטיים וטילי קרקע-קרקע. מתחת לטילי ה"חץ" נמצאת מערכת " קלע דוד" שמיועדת ליירט מגוון איומים בהם כלי טיס, רקטות וטילים בליסטיים בעלי טווח בינוני. בשכבה התחתונה נמצאת מערכת " כיפת ברזל" ליירוט רקטות וטילים קצרי טווח, וכן פגזי ארטילריה ופצצות מרגמה כבדות. מערכת זו נחשבת למוצלחת ביותר ובעלת ניסיון מבצעי רב של יירוט מאות רקטות באחוזי הצלחה גבוהים מאוד.

בנוסף מפעיל חיל האוויר לווייני ריגול ותצפית מדגמי "אופק" ו טקסאר.

חיל הים הוא הזרוע הקטנה ביותר של צה"ל.

גלריית אמצעי הלחימה של צה"ל

קישורים חיצוניים

צבא הגנה לישראל , ברשת החברתית אקס (טוויטר)

ישראל, צה"ל, דף שער בספרייה הלאומית

צבא הגנה לישראל, באתר אנציקלופדיה בריטניקה (באנגלית)

פקודת צבא־הגנה לישראל, 26 במאי 1948 (פורסם ב־31 במאי) באתר הכנסת

חוק־יסוד: הצבא, 31 במרץ 1976, באתר הכנסת

ארכיון אסף פרסומי צה"ל, בספרייה הלאומית

אתר משרד הביטחון

אתר ארכיון צה"ל וכוחות הביטחון

ערוצי צה"ל בפליקר (תמונות)

חיילים, צבא וביטחון, באתר כל זכות

אלון בן־דוד ויואב לימור, התשובה במאוזן - סקירה של צה"ל לעומת צבאות ערב, באתר ynet, 27 ביוני 2009

דוד בן-גוריון, ‏צבא ומדינה, מערכות 280-279, יוני 1981

דוד בן-גוריון, ‏צה"ל - בית היוצר של אומה לוחמת ויוצרת, מערכות 287, יוני 1983

אמנון רובינשטיין ותומר קנת, רב־תרבותיות וצה"ל משפט וצבא (2016)

כתב העת בין הקטבים של מרכז דדו לחשיבה צבאית בינתחומית :יבשה - 70 שנה לצה"ל, גיליון מס' 16-17 (יולי 2018)

גיוס לצבא הגנה לישראל - אתר ארכיון צה"ל(הקישור אינו פעיל, 17.3.2020)

תגמולים והטבות ממשרד הביטחון לחיילים - עקב רשלנות רפואית, באתר מעריב, מרץ 2020.

לזה מתכוונים כשאומרים חדשנות מבצעית ומהלומה רב-ממדית. צפו, באתר צה"ל, 15 בספטמבר 2022

הערות שוליים

1. ^ שם הצבא שונה בניגוד לחוק, Energia News.com‏, 18 באוגוסט 2009

2. ב^ שנות ה-90 של המאה ה-20 החל צה"ל להשתמש בשם "צבא ההגנה לישראל", בעקבות המלצת האקדמיה ללשון העברית להשתמש בצורה המיודעת.[4] עם זאת, שם הצבא בחוק יסוד: הצבא לא שונה ונותר "צבא הגנה לישראל", וגם בחקיקה מאוחרת יותר בנושאי צה"ל השם המלא נותר "צבא הגנה לישראל".

3. ^ שירות כלכליסט, 1 דירוג המדינות החזקות ביותר בעולם: ישראל בעשירייה הפותחת, באתר כלכליסט, 3 במרץ 20192

4. ^ מרדכי נאור (עורך ראשי), לקסיקון כח המגן ההגנה, 1992, עמוד 480.

5. מילשטיין, א. (1985). ^ ההיסטוריה של הצנחנים, כרך ב'. תל אביב: שלגי. עמ' 563, 568-567, 864-857

6. ^ יואב זיתון, המהפכה של איזנקוט: עוד פיטורי אנשי קבע, קיצוץ דרסטי במילואים, הצערה ואיחוד יחידות, באתר ynet, 20 ביולי 2015
מערכת אתר צה"ל, כל מה שרציתם לדעת על תר"ש "גדעון", באתר צה"ל (דרך ארכיון האינטרנט), 26 ביולי 2015.

7. ^ נעמי סומר, "לדעת לקבל את השונה - הדבר הכי גדול שמפקד יכול לעשות עבור חייל", באתר צה"ל, 19 מאי 2020

8. ^ 1 2 התפתחות תקציב הביטחון בשנים 2009 - 2014, אליעזר שוורץ, מרכז המחקר של הכנסת, 2014

9. ^ (הקישור אינו פעיל, 22 במרץ 2018) תקציב המדינה

10. ^ (הקישור אינו פעיל, 22 במרץ 2018) תקציב המדינה

11. ^ (הקישור אינו פעיל, 22 במרץ 2018) תקציב המדינה

12. ^ מוטי בסוק, הממשלה אישרה ברוב של 21 שרים נגד אחד את תקציב המדינה, באתר TheMarker‏, 14 במאי 2013

13. ^ 1 דין וחשבון על הוצאות השכר במערכת הביטחון לשנת 2020, באתר של משרד האוצר, דצמבר 20212

14. ^ גד ליאור, 101 אלף שקל בחודש לרמטכ"ל, 91 אלף שקל למפכ"ל: השכר במערכת הביטחון, באתר ynet, 14 בדצמבר 2022

15. קודם להקמת צה"ל היה דורי רמטכ"ל "ההגנה" בשתי תקופות, שנמשכו 84 חודשים: ^ 6 בספטמבר 1939 - 15 בנובמבר 1945; 16 ביוני 1947 - 31 במאי 1948

16. ^ כיהן כרמטכ"ל בפועל במשך 13 ימים

# data[].attributes.attachment_link.title
צבא הגנה לישראל - ויקיפדיה

# data[].attributes.attachment_link.description
מדינה ישראל תאריך הקמה י"ז באייר ה'תש"ח 26 במאי 1948 הגוף הקודם ההגנה אצ"ל לח"י זרועות בצבא זרוע האוויר והחלל זרוע הים זרוע היבשה סוגי נשקים אמצעי הלחימה של צה"ל כלי טיס, כלי שיט, טנקים, כלים ארטילריים, אמצעים הנדסיים, נגמ"שים, כלי רכב, נשק קל, רקטות וטילים, לוויינים שם קצר צה"ל מטה מחנה רבין, תל אביב, ישראל מנהיגות המפקד העליון ממשלת ישראל [1] ראש הצבא ראש המטה הכללי ראש המטה הכללי רב-אלוף הרצי הלוי שר ההגנה שר הביטחון שר הביטחון יואב גלנט דרגות דרגות צה"ל כוח אדם סוג שירות חובה ו מילואים גיל הגיוס 18 אורך השירות גברים: 32 חודשים.

# data[].attributes.headline
מכתב לחיילים-

# data[].attributes.subject
מכתב לחיילים-

# data[].attributes.body
לחיילים היקרים שלנו,

ברצוני להודות לכם על העבודה הקשה שאתם עושים, שאתם מסכנים את החיים שלכם בשביל שאנחנו נוכל לחיות בבטחה.

תודה רבה שאתם שומרים עלינו, בזכותכם אנחנו מרגישים מוגנים, תנצחו את המלחמה הזאת ותחזרו הביתה, תחזיקו מעמד עוד קצת, תשמרו על עצמכם. בכבוד רב, אנונימית