# data[].attributes.body
Klassimärk

# data[].attributes.body
Klassimärk

# data[].attributes.body
Klassimärk

# data[].attributes.body
Mina lugesin raamatud "Vanalinna detektiivid". Raamatu autor on Reeli Reinaus ja Illustraator on Marko Pikkat. Raamat ilmus aastal 2017. Raamatu peategelased on Rebeka ja Gregor. Nad nägid vaime ja seelepärast anti neile ülesanne lahendada mustpeade maalide saladus.

# data[].attributes.body
Mina lugesin "Ei mingit koonerdamist, ütles Vahtramäe Emil". Autor Astrid Lindgren illustraator: Björn Berg, raamat tuli välja 1986.
Astrid Lindgren oli 94 aastane kuid ta suri ära Astrid Lindgren elas Saksamaal ta kirjutas 34 peatükiraamatut ja 41 pildiraamatut.

Raamat räägib Emilist kelle juures toimub küla pidu kõik Küla inimesed läksid sinna ja siis juhtus iga suguseid asju.

Raamat on tore lühike lihtne lugeda peale selle raamatu legesin ka teist raamatut aga ma soovita seda raamatut. Kui sa ei viitsi paksusi raamatuid lugeda siis se raamat on super.

# data[].attributes.body
Mina lugesin raamatud "Meie uues kodus kummitab".Autor Kristi Piiper
Illustraator:Sirly Oder
Ilmus 2019
Kristi Piiper on 38 aastane eesti kirjanik ja elab Tartus.Ta on õppinud Tartu Tervishoiukõrgkoolis ta on kirjutanud 9 raamatud.

Raamat räägib perekonnast ,kui Siimule ja Sädele võetakse lapsehoidjamis lastele väga ei meeldi.Nad üritavad kavalustega hoidjast lahti saada.Nende juurde tuleb elama ka maavanaisa kellele hoidja väga meeldib.Siimule ja Sädele on see liiast ja nad otsustavad kodust põgeneda.

# data[].attributes.body
Mina lugesin raamatut "ime". Ma olen tegelikult seda ka korra varem lugenud, aga see on üks mu lemmikraamatuid niiet võtsin selle uuesti ette. See on väga inpireeriv ja ilus lugu "moondunud" näoga sündinud poisist, kes peab nüüdsest hakkama saama päris koolis. Väga kaasahaarav raamat. Kõikidel karakteritel on oma tagalugu ja keegi ei tee midagi ilma põhjuseta. Paneb sind inimesi teistmoodi vaatama. Soovitan väga!

# data[].attributes.body
MIKS LIIGID VÄLJA SUREVAD

# data[].attributes.attachment_link.title
#084 Tiit Maran: Miks liigid välja surevad ja kuidas neid hoida?

# data[].attributes.body
JANNSEN JA KOIDULA

# data[].attributes.body
KEVADLINNUD

# data[].attributes.body
MIKS?

# data[].attributes.body
BIOLOOGIA

# data[].attributes.body
Linnud

# data[].attributes.attachment_link.title
Woodland Birds Chirping - Vögel - Oiseaux - Vogels - Fåglar - Aves

# data[].attributes.body
Sain lõpuks valmis.

# data[].attributes.body
Tegin enda koerale Sissile kampsuni.

# data[].attributes.body
Oled väsinud pidevast kooli kõndimisest ja ei jõua enam? Siis vali koduõpe! Koduõpe annab palju uusi võimalusi perega koos olla! Püsi kodus!

# data[].attributes.body
Köler oli esimene Eesti päritolu maalikunstnik. Ta sündis 8.märstil  1826 Ivaskis. Tema tuntumad tööd on  Truu valvur ja Ema portree. Ta sai hariduse Peterburi kunstide akadeemias. Just tema pani aluse Eesti portree- ja maastikumaalidele. Osalt ka olustikumaalidele.

# data[].attributes.body
Minu isa leidis oma töökoja lähedalt väga suure pealuu. Võtsime internetist suurimate koerade pealuu mõõdud, kõik jäid väikseks.....
On väga suur alus arvata, et see on hundi pealuu.

# data[].attributes.body
Puhka, naudi, õpi! Koduõpe pakub sulle uusi võimalusi.

# data[].attributes.body
Muinasjutt "Kullaketrajad"

# data[].attributes.body
Kalevipoja radadel.

# data[].attributes.body
Eepos "Kalevipoeg"

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Inimkonna arengu kaugetel aegadel, enne inimese tänapäevase mõtlemisvõime kujunemist, oli kogu tarkus maailmast ja inimestest rüütatud piltidesse. See oli inimkonna muinasteadvuse aeg, mil inimesi juhtisid ja harisid müsteeriumikoolide ehk tolleaegsete tarkusekoolide kaudu nende õpetajad. Müsteeriumipaigad on kadunud, nende õpetuse sisu on aga piltide kujul säilinud muinasjuttudes ja eepostes. Rahvuseeposte kaudu jõuame sügavamale inimhingede ja inimpüüete mõistmisele. Rahvuseeposeid tuleb nende üksikasjades võtta üsna täpselt. See oli vaimse maailma tegelikkus, tema ilmutus piltides, mis on müütide, muinasjuttude, legendide ja eeposte sisuks.

Tundepäraselt hindame kõik oma mütoloogiat, nii eesti rahva muinasjutte kui ka eepost „Kalevipoeg". Ometi oli nende sügavam tähendus veel avastamata. Olin isegi väga üllatunud sellest, kui suured inimarengu saladused avanevad meie eepose pildikeele kaudu. Seda avastust pakun nüüd ka teile, armsad lugejad.

Ületagem eelarvamused ja tardunud mõtteviis! Püüdkem üheskoos näha seost eepose rikkaliku pildimaailma ja mõtlevale inimesele arusaadava maailmatarkuse vahel.

Head lugemist ja kaasamõtlemist!

Austusega teie Sirje Purga

Sirje Purga on suurem osa oma elust tegelenud mütoloogia pildikeele uurimisega läbi antroposoofilise vaate. Viimased 30 aastat uurinud põhjalikumalt eesti rahvuseepost "Kalevipoeg". On mütoloogia pildikeele teemal pidanud palju loenguid nii Eestis kui ka teistes riikides.

Sirje Purga sai 2017 aastal 80 aastaseks. Tal on üks suur eluunistus - saada kogu elutöö raamatukaante vahele, mis oleks temapoolne kingitus Eesti Vabariigi juubeliks.

Tänaseks on raamatutekst valmis (üle 400 lehekülje) ja pildid Sirje Purga näpunäidete järgi joonistatud.

Hea toetaja!
Just Sinu abiga saaksime raamatu juba 2018 aastal väärikate kaante vahele.

Pikemalt Sirje Purga mõtetest saab kuulata siin: http://ajakihid.ee/pilteepos-kalevipoeg/

# data[].attributes.attachment_link.description
Inimkonna arengu kaugetel aegadel, enne inimese tänapäevase mõtlemisvõime kujunemist, oli kogu tarkus maailmast ja inimestest rüütatud piltidesse. See oli inimkonna muinasteadvuse aeg, mil inimesi juhtisid ja harisid müsteeriumikoolide ehk tolleaegsete tarkusekoolide kaudu nende õpetajad. Müsteeriumipaigad on kadunud, nende õpetuse sisu on aga piltide kujul säilinud muinasjuttudes ja eepostes.

# data[].attributes.headline
kui sa ei suuda kodusdt kooli köndida siis vali koduõpe

# data[].attributes.subject
kui sa ei suuda kodusdt kooli köndida siis vali koduõpe

# data[].attributes.headline
Friedrich Reinhold Kreutzwald oli eesti kirjanik ja Võru linnaarst. Kreutzwald on tuntud kui lauluisa ja Viru laulik. Tema peateoseks oli Eesti rahvuseepos "Kalevipoeg". Tuntud on ka "Eesti rahva ennemuistsed jutud", "Kilplased", Reinuvader Rebase lood ja paljud muud teosed.

# data[].attributes.subject
Friedrich Reinhold Kreutzwald oli eesti kirjanik ja Võru linnaarst. Kreutzwald on tuntud kui lauluisa ja Viru laulik. Tema peateoseks oli Eesti rahvuseepos "Kalevipoeg". Tuntud on ka "Eesti rahva ennemuistsed jutud", "Kilplased", Reinuvader Rebase lood ja paljud muud teosed.

# data[].attributes.body
Mälestusväljaku avamine

# data[].attributes.attachment_link.title
Jannseni ja Koidula mälestusväljaku avamine

# data[].attributes.body
Jannsen sündis Vana-Vändra vallas Vändra mõisas. Tema haridustee algas alles 12-aastaselt. Ta õppis kaks aastat vallakoolis ja seejärel Vändra kihelkonnakoolis, mille lõpetas aastal 1836. Tema kirjanduslik tegevus algas vaimulike laulude tõlkimisega. Esmalt tõlkis ta saksa keelest eesti keelde 330 kirikulaulu ning avaldas need 1845. aastal. Otto Wilhelm Masingu Maarahva Nädalalehest eeskuju võttes otsustas Jannsen taotleda ajalehe väljaandmisluba. 1893. aastal avati Tartu Maarja kalmistul pidulikult Johann Voldemar Jannseni mälestussammas, kus hallist marmorist sambas asuvas õõnsuses seisab August Weizenbergi loodud Jannseni marmorbüst.

# data[].attributes.body
HENRI

KUI TEIL ON KOOLIST KÕRINI SIIS VALIGE KODUÕPE

# data[].attributes.body
Minu päevad algavad kõik ühtemoodi. Aeg-ajalt mõtlen ikka, mis on juhtunud. Paneb ikka mõtlema. Peale õppetööd olen ilusa ilmaga õues. toas olles meeldib väga puslet kokku panna. koduõppe juures meeldib väga see, et ei pea nii vara ärkama. ei meeldi see, et ei saa oma sõpradega suhelda. koduõppel on õnneks põnevaid ülesandeid. looda, et sellisel põhjusel jõuab koduõppe viimaseks.

# data[].attributes.body
Jüri Arrak räägib maalist.

# data[].attributes.body
HENRI

# data[].attributes.body
Janari

# data[].attributes.body
Johann Voldemar Jannsen oli eesti koolmeister, ajakirjanik ning üks rahvusliku liikumise juhte. Ta sündis 16. mail aastal 1819 ja suri 13. juulil aastal 1890. Tema sünninimi on Jaan Jensen. Tema koolitee algas, kui oli 12-aastane. Kaks aastat õppis ta vallakoolis. Seepeale läks Vändra kihelkonnakooli. Jaan Jensen kolis pastoraati ja hakkas seal esialgu kutsariametit pidama.19-aastasena töötas Jensen köstri, kantori ja koolmeistrina. 1842. jaanuaris sai Jaan Jensen ametlikult kohalikuks koolmeistriks ja köstriks. Ta pidi vahetama nime ning temast saigi Johann Voldemar Jannsen. Samal aastal märtsis abiellus Jannsen Emilie Kochiga. Järgmisel aastal, 1843, sündis nende esiklaps Lydia. 1850 kolis pere Pärnuse, kus Jannsen oli kuni 1863. aastani. 1857. aastal asutas Jannsen esimese järjepidevalt pikemat aega ilmunud eestikeelse nädalalehe Perno Postimees.Jannsen toimetas Pärnu Postimeest aastatel 1857–1863. Tema kirjanduslik tegevus algas vaimulike laulude tõlkimisega. Kokku sisaldasid tema kolm avaldatud teost 1003 laulu koos viisidega, neil oli ja on eesti vaimulikus kirjanduses oluline koht. Tema loomingus on siiski peamised küla- ja ajalooainelised jutud. 1863. aastal asus Jannsen elama Tartusse, kus hakkas välja andma uut ajalehte Eesti Postimees. Perekond Jannseni kodu muutus tolleaegse haritlaskonna üheks peamiseks kooskäimise kohaks. Mõni kuu enne esimest laulupidu ilmus Jannsenilt "Eestirahwa 50-aastase Jubelipiddo-Laulud". Tuntud on ka isamaalaulud: "Eesti vennad laulgem rõõmsast", "Minu kallis isamaja" ning "Mu isamaa, mu õnn ja rõõm". Jannseni tegevuse tippajaks oligi rahvusliku ärkamisaja esimene pool ehk 1860. aastad ning 1870. aastate algus: 1865. aastal asutas ta Tartusse laulu- ja mänguseltsi "Vanemuine", kus lavastati ka esimesed eestikeelsed näidendid.  1869 andis välja Eesti Postimehe lisana esimese eestikeelse põllundusajakirja Eesti Põllomees, mille toimetamisel oli suuresti abiks tema tütar Lydia Koidula. 1880. aastal haigestus Jannsen afaasiasse, ta suri kümme aastat hiljem.

# data[].attributes.body
Johann Köler (1826–1899) oli esimene eesti rahvusest akadeemilise kunstiharidusega maalikunstnik. Tema looming kuulub eelkõige 19. sajandi vene akadeemilise maalikooli konteksti ja esindab romantilise varjundiga hilisklassitsismi ideaale.

Köler sündis 1826. aastal Viljandimaal Vastemõisa vallas Kõõbra Tõnise talu saunikute Kai ja Peet Köhleri üheksalapselise pere seitsmenda lapsena. Kui poiss oli kolmeaastane, kolis perekond kolme kilomeetri kaugusel asuvasse Lubjassaare renditallu.

# data[].attributes.body
Birds

Kui sa teed teisele häbi võib see mõjuda sulle valusamalt. Linnud narrisid teist lindu ja kui lind arvas, et ta sinna läheks siis ta läks. Kui ta kord sinna jõudis, siis oli ta raskem kui teised. teised linnud ei sallind teda nad üritasid temast lahti saada. Kga neil see ei õnnestunu ning nad kasutasid oma nokkasi selleks, et suuremast linnust lahti saada. nad sain lahti taast kuid lendasid end suletuks. See tähendab seda kes teisele augu kaevab see sinna ise kukkub

# data[].attributes.body
KODUÕPE

Kuna meil on kriisiolukord pean olema kodus.Ärkan hommikul 8.30 söön ja hakkab tund arvutis. Kui arvutis tehtud saab teen muud asjad ära. Meeldib ,et ei pea nii vara ärkama. Ei meeldi koduõpe tahaks koolis käia ja sõpru näha. Väljas ei saa sõpradega mängida jalkat,kuna võib-olla kahekesi. Käin niipalju õues kui saab ja sõidan rattaga.

# data[].attributes.body
Praeguse kriisiolukorra pärast pean püsima kodus. Sellega seoses toimub koduõpe. Mina järgin Eesti Valitsuse poolt väljaantud korraldusi ehk ei suhtle näost näkku sõpradega.
Esimesel päeval, distantsõppe alguses, ei olnud ma sellega harjunud. Tundsin end imelikult ning ei olnud harjunud kodus päev otsa õppima. Mõne päeva pärast aga harjusin ja siis hakkas koduõpe mulle meeldima.
Hommikuti tõusen kell seitse ning teen oma tavapäraseid tegevusi. Vanemad ütlevad, et koduõppes on oluline rutiin. Muidu ei harjugi ära. Igapäev lähen koos oma vanema õega väikest õde õue magama panema. Siis kõnnin üle kilomeetri ja abistan vanemaid õuetöödes.
Mulle meeldib, et koduõppes saab ise oma aega planeerida ja teha rahus oma töid. Veel meeldib mulle saada hindeid. Viite saamine teeb tuju kohe rõõmsaks.
Koduõpe on väga tore vaheldus tavaõppest. Kahju, et see toimub sellise haiguse pärast, mitte lihtsalt vahelduse mõttes. Ma loodan, et varsti saab eriolukord läbi ning saab minna tagasi tavapärasesse rutiini.

# data[].attributes.body
Pannkoogid marjade ja šokolaadiga.

# data[].attributes.body
Mulle meeldib koduõpe väga. Koduõpe on tore, sest siis ei pea nii vara ärkama, ei pea välimusega nii palju vaeva nägema ja ma saan ise valida, kuna ma midagi teen. Minu päev algab äratuse peale 8:50. Tavaliselt õpime siis kuni kella 11-12ni.
Ainuke miinus on see, et ei saa sõpradega  rääkida. Muidugi helistada saab, aga see pole päris sama. Koduõpe meeldib ka mu koerale, sest siis saab ta rohkem tähelepanu. Näiteks käime me igal õhtul õe ja koeraga jalutamas. Kui me veel koolis käisime, ei jõudnud meist keegi pärast kooli veel jalutama minna. Lähen voodisse umbes 9  või 10 aeg. Kirjutan veel oma päevikusse enda päevast ja siis lähen magama.