# data[].attributes.headline
Itsenäisyyspäivä - Independence day 6th of December

# data[].attributes.subject
Itsenäisyyspäivä - Independence day 6th of December

# data[].attributes.body
Suomen itsenäisyyspäivä on Suomen kansallispäivä, jota vietetään 6. joulukuuta 1917 tapahtuneen itsenäistymisen kunniaksi. Itsenäisyyspäivä on juhla, johon liittyy sodan ja kaatuneiden muisteleminen. Päivään liittyy monia jokavuotisia perinteitä, kuten jo ensimmäisen presidentin ajoista vietetty tasavallan presidentin itsenäisyyspäivän vastaanotto, kynttilöiden sytyttäminen, paraateja, sankarihaudoilla käynti ja uudempana perinteenä Tuntemattoman sotilaan televisioesitys.
Joulukuun kuudetta päivää on vietetty itsenäisyyspäivänä vuodesta 1919 alkaen, jolloin siitä tuli kouluissa, tuomioistuimissa ja virastoissa yleinen vapaapäivä. Itsenäisyyspäivä on liputuspäivä.

Finland’s independence day is the national day of Finland. Finland became independent 6th of December 1917. Independence day is a celebration involving war and fallen’s in memoriam. The day has many annual traditions such as Presidential Independence Day reception, parades, paying visits to the graves of those fallen in the war and more recent tradition of showing the movie Tuntematon Sotilas (Unknown Soldier) on television.
The 6th of December has been celebrated as the independence day since 1919 when it became a common day off in schools, courts and offers. Independence day is a flag day.

# data[].attributes.headline
 Isänpäivä Suomessa - Father´s Day (November)

# data[].attributes.subject
 Isänpäivä Suomessa - Father´s Day (November)

# data[].attributes.body
Isänpäivää vietetään joka vuosi aina marraskuun toisena sunnuntaina eli puoli vuotta äitienpäivän jälkeen.

Sitä vietetään kaikkien isien muistoksi ja kunniaksi, mutta silloin juhlitaan myöskin isoisiä.

Perheillä on erilaisia ja yleensä omia perinteitä isänpäivälle, mutta yleisimpiä asioita ovat isovanhempien luona vierailu ja lahjojen osto isälle.

Isänpäivän lähestyessä lapset alkavat yleensä koulussa ja päiväkodeissa askartelemaan isille kortteja tai jopa lahjoja, mutta he voivat antaa myös ihan kaupasta ostetun lahjan tai tehdä kotona oman kortin.

Father’s Day is celebrated every year on the second Sunday in November, half a year after Mother’s Day. It is celebrated in honor of all fathers, but also grandfathers are celebrated. Families have different traditions and normally own traditions for Father’s Day, but the most common things are visiting grandparents and buying gifts for dad. As Father’s Day approaches in schools and kindercardens children usually start crafting cards to their dads or even gifts, but they can also just give them a gift that is bought from a store.

# data[].attributes.headline
  Aleksis Kiven päivä - Aleksis Kivi’s day (October)

# data[].attributes.subject
  Aleksis Kiven päivä - Aleksis Kivi’s day (October)

# data[].attributes.body
10.10 liputetaan Aleksis Kiven ja samalla suomalaisen kirjallisuuden kunniaksi. Aleksis Kivi oli Suomessa 1800-luvulla vaikuttanut kirjailija, jota on kutsuttu myös suomalaisen kirjallisuuden isäksi. Aleksis Kivi syntyi 10.10.1834 ja kuoli 31.12.1872, kuollessaan Kivi oli vain 38-vuotias. Kiven elämää horjutti talousvaikeudet, sairastelu, mielen järkkyminen. Syntymänimeltään Aleksis Kivi on oikeasti Alexis Stenvall. Kiven tunnetuin teos on Seitsemän veljestä.

Aleksis Kivi’s day

10th of October is flagged for Aleksis Kivi and for finnish literature. Aleksis Kivi was an influential author in the 1800s. He has been called father of finnish literature. Aleksis Kivi was was born 10th of October 1834 and died 31st of December 1872. When he died he was only 38-years old. Financial problems, illness and problems with his mind made his life harder. Aleksis Kivi’s birth name was Alexis Stenvall. His the most famous piece of work is Seitsemän veljestä.

# data[].attributes.headline
Sadonkorjuu -  Harvesting season (September)

# data[].attributes.subject
Sadonkorjuu -  Harvesting season (September)

# data[].attributes.body
Suomessa syksy on perinteisesti sadonkorjuuaikaa. Maaseudulla voi tällöin nähdä päivän aikana kymmeniä traktoreita ja puimureita. Maanviljely on ollut suurena elinkeinona suomessa sen historian alusta asti, joten lähes maan joka kolkasta voi löytää maanviljelyä. Useilla tiloilla on monia isoja koneita joilla sadonkorjuu sujuu ripeämmin.

Yleisiin viljeltäviin lajeihin kuuluvat esimerkiksi peruna, sekä useat viljalajit, kuten ruis ja vehnä. Perunaa käytetään suoraan ruokana, tai siitä voidaan jalostaa eri tuotteita, kuten perunalastuja, sekä perunajauhoja. Rukiista tehdään Suomessa suosittua ruisleipää. Vehnästä tehdyistä vehnäjauhoista tehdään esimerkiksi paljon eri leipiä, sekä muita leivonnaisia.

Harvesting season

Fall is traditionally the time for harvesting season in Finland. One can see dozens of tractors and harvesters in one day in the countryside. Agriculture has been a big livelyhood in Finland since the start of the country’s history. Many farms have lots of huge agricultural machines, which speed up the process of harvesting.

Some of the common kinds of plants that are farmed in Finland are potatoes, rye and wheat, for example. Potatoes are typically eaten as a food by themselves, or they can be made into potato chips or potato flour. Rye is often made into rye bread, which is a very popular bread in Finland. Many different kinds of breads and other pastries.

# data[].attributes.headline
Venetsialaiset - Celebrating end of summer in Finland (August)

# data[].attributes.subject
Venetsialaiset - Celebrating end of summer in Finland (August)

# data[].attributes.body
Venetsialaiset on elokuun viimeisenä viikonloppuna vietettävä veneily- ja mökkeilykauden päätösjuhla. Koska ennen vanhaan huvila-asukkaat muuttivat elo-syyskuun vaihteessa takaisin kaupunkiasuntoihinsa, vakiintui venetsialaisten vietto ja nimitys huvilakauden päättäjäisiksi. Perinne alkoi Länsi-Suomen rannikkoalueelta noin 100 vuotta sitten, mutta myöhemmin se levisi muuallekin Suomeen. Mökkeily on suomalaisille hyvin tärkeää ja lähes kaikilla suomalaisilla on oma tai suvussa oleva mökki, jonne mennään kesällä viettämään yhteistä aikaa. Juhlan viettoon kuuluu kokkojen, lyhtyjen ja tervapatojen polttaminen, sekä ilotulitusten ampuminen. Perinteisen venetsialaisvieton lisäksi joissakin kaupungeissa järjestetään mm. konsertteja ja urheilutapahtumia.

At the last weekend of August, Finns celebrate this thing called “Venetsialaiset”. There isn’t really an English translation for it. It’s a celebration where Finnish people celebrate the end of summer and summer holidays and the end of summer cottage season. Finns are very keen on summer cottages and almost all Finnish people own a summer cottage or know someone who does. Finns celebrate the end of summer cottage season by lighting up bonfires and with fireworks. They get together in summer cottages with friends and family, and enjoy good food and drink to celebrate all the good memories of the summer that has now almost gone. The tradition started from the West of Finland about 100 years ago, but has since spread almost all over the country.

Sources: Wikipedia (https://fi.wikipedia.org/wiki/Venetsialaiset, https://fi.wikipedia.org/wiki/Huvilakauden_p%C3%A4%C3%A4tt%C3%A4j%C3%A4iset) https://www.kokkola.fi/venetsialaiset_2/historia/fi_FI/historia/

Picture credit: Pixabay

# data[].attributes.body
Nummirock 19.-22.6.

Ruisrock 5.-7.7.

Pori jazz 12.-20.7.

Solar sound-festival 2.-3.8.

Himosjuhannus 18.-20.6. Jämsä

Provinssi 25.-27.6.

Flow Festival 9.-11.8.

Weekend Festival 19.-20.7.

Tammerfest 18.-20.7.

Suomen kesässä järjestetään monia festivaaleja ja ne ovat erityisessä suosiossa heinäkuussa. Kesälomaansa piristämässä, suomalaiset nuoret ja aikuiset osallistuvat moniin eri tyylisiin festareihin. Niihin pukeudutaan asianmukaisiin, kesäisiin vaatteisiin ja esim. koristellaan kasvot paljeteilla tai glitterillä. Festivaaleilla esiintyy Suomen kuuluisimpia artisteja ja bändejä, esimerkiksi JVG. Festareilla on esiintynyt myös ulkomaisia artisteja, kuten esimerkiksi brittiläinen laulaja Rita Ora ja DJ Diplo. Kauhajoella järjestettävä kuuluisa Festivaali on Nummirock (19.-22.6.). Se järjestetään Kauhajoella Nummijärvellä ja se on Suomen suurimpia metallifestivaaleja. Muita suosiossa olevia festivaaleja ovat Ruisrock Turussa (5.-7.7.), Pori jazzit Porissa (12.-20.7), Weekend Festival Helsingissä (19.-20.7) ja Tammerfest Tampereella (18.-20.7). Festivaalit kestävät usein noin 1-3 päivää riippuen niiden tyylistä, koosta, osallistuja- ja esiintyjämäärästä sekä paikkakunnasta.

Musicfestivals

In Finland there are many Festivals arranged during the whole summer, especially in July. Cheering up the summer finnish youth and adults participate in many different kind of festivals. People dress accordingly in summer clothes, in example they stick glitter or palets into their face. In the festivals perform many famous Finnish artists and bands for example finnish band JVG. There have also performed foreign artists like British singer Rita Ora and DJ Diplo. The one of the most biggest metal festival in Finland is held in Kauhajoki, more precisely in Nummijärvi. Other popular festivals are Ruisrock in Turku, Pori jazz in Pori, Weekend Festival in Helsinki and Tammerfest in Tampere. Festivals usually last about 1-3 days depending their style, size, turnout, performers and festival location.

Picture from Solar Sound Festival:

# data[].attributes.body
Juhannus on valon ja keskikesän juhla, jota vietetään kesäkuun

kesäpäivänseisauksen tienoilla. Alun perin Juhannusta vietettiin Suomessa Ukon juhlana sadon ja hedelmällisyyden varmistamiseksi.

Perinteiseen suomalaiseen juhannukseen kuuluu juhannuskokko, juhannuskoivu ja juhannussauna. Nykyään yleinen tapa viettää juhannusta on mökkeily. Suomessa juhannus on virallinen liputuspäivä.

Midsummer is a celebration of light and midsummer, celebrated in June

around the summer solstice. Originally, Midsummer was celebrated in Finland as a celebration of Ukko to ensure harvest and fertility.

Traditional Finnish Midsummer includes midsummer pyre and sauna. Nowadays, the common way to spend a midsummer is to spend time in summer cabin. In Finland, Midsummer is an official flag day and holiday.

# data[].attributes.body
Äitienpäivää vietetään Suomessa toukokuun toisena sunnuntaina. Päivä on myös yleinen liputuspäivä.
Lapset askartelevat kouluissa ja päiväkodeissa lahjoja ja kortteja äideilleen ja isoäideilleen ja moni perhe käy yhdessä äitienpäivän lounaalla. Suomen valtakunnallisessa äitienpäiväjuhlassa tasavallan presidentti myöntää äitienpäivänkunniamerkkejä ansioituneille äideille
Mother's Day is celebrated in Finland on the second Sunday in May. The day is also a general day of flagging.
Children are making gifts and cards for their mothers and grandmothers in schools and kindergartens, and many families go together for lunch. The President of Finland grants badge to Honored Mothers at the National Mother's Day Festival.

# data[].attributes.headline
Kansallinen veteraanipäivä - The National Veteran's Day (April)

# data[].attributes.subject
Kansallinen veteraanipäivä - The National Veteran's Day (April)

# data[].attributes.body
Kansallinen veteraanipäivä on Suomessa sotaveteraanien kunniaksi 27. huhtikuuta vietettävä juhlapäivä ja yleinen liputuspäivä. Sitä vietettiin ensimmäisen kerran vuonna 1987 Lahdessa osana Suomen itsenäisyyden 70-vuotisjuhlavuotta.

Lapin sota ja samalla Suomen osuus toisessa maailmansodassa päättyi 27. huhtikuuta 1945. Tämä on jäänyt Suomen puolustusvoimien viimeisimmäksi sotapäiväksi.

The National Veteran's Day is a celebration on 27 April in Finland to celebrate war veterans and a general day of flagging. It was first celebrated in 1987 in Lahti as part of the 70th anniversary of Finland's independence.

The war in Lapland and, at the same time, Finland's share of World War II ended on April 27, 1945. This has been the last military day of the Finnish Defense Forces.

# data[].attributes.headline
Lankalauantai ja trullit - Holy Saturday (March)

# data[].attributes.subject
Lankalauantai ja trullit - Holy Saturday (March)

# data[].attributes.body
Pääsiäislauantaina oli tapana keittää ja värjätä talvella kehrätyt langat. Siitä nimi lankalauantai. Tätä pitkän perjantain ja pääsiäispäivän välissä olevaa päivää kutsutaan myös hiljaiseksi lauantaiksi, koska se on hiljaisen viikon viimeinen päivä. Vanha kansa piti lankalauantaita vuoden huonomaineisimpana iltana, jolloin pahat voimat eli noidat ja trullit olivat liikkeellä. Pahat henget pyrittiin pitämään loitolla polttamalla kokkoja. Kokonpoltolla turvattiin myös seuraavan satovuoden kasvu ja karjan anti.

Easter Saturday or Easter Eve is called “Lankalauantai” in Finnish. The name comes from the tradition of dyeing thread (lanka) on (Easter) Saturday (lauantai). In the old days Finnish folk believed witches (trullit) were on the move. People build bonfires in order to keep the witches away.

Trullit eli pääsiäisnoidat liittyvät pääsiäisen mytologiaan. Nykyään pääsiäisnoitailmiöstä on muotoutunut virpovien noitien perinne. Historiassa trullit olivat pahaksi erityisesti kotieläimille. Trulleina toimivat ennen yhteisöistään syrjäytyneet naiset, jotka ilmaisivat naapureitaan kohtaan tuntemaansa kateutta esimerkiksi leikkamalla eläimistä karvoja ja nahanpaloja. Trullin pääsy navettaan aiheutti perimätiedon mukaan eläimille tappavia tauteja ja huonoa karjaonnea. Nykyään pääsiäisnoitaleikki on lasten viihteeksi kehitetty yhdistelmä trulliperinnettä ja palmusunnuntain virpomisperinnettä.

Trullit, as known as Easter witches are part of Easter’s mytology. Nowadays Easter witch phenomenon has turned out to be a tradition in which children, dressed as Easter witches, decorate catkins.

# data[].attributes.headline
Laskiainen - Finnish Shrovetide (February)

# data[].attributes.subject
Laskiainen - Finnish Shrovetide (February)

# data[].attributes.body
Juhlan alkuperä:

Laskiaisen nimitys tulee laskeutumisesta pääsiäistä edeltävään paastoon. Laskiaissunnuntai on seitsemän viikkoa ennen pääsiäistä ja se määrittää kaikkien muiden kevään kirkollisten merkkipäivien paikan kalenterissa. Kevätpaastoa on vietetty 600-luvulta saakka. Laskiaiskirkkopyhän taustana on Raamatun kertomus Jeesuksen paastosta erämaassa. Laskiaisen jälkeen alkaa paastonaika, joka loppuu pääsiäisenä.

Perinteet:

Sekä katolisissa että luterilaisissa maissa laskiaiseen on kuulunut runsas ruokatarjoilu ja riehakas ilonpito, Suomessa hernekeitto, juusto ja mäenlasku. Laskiaisen perinneruokiin kuuluvat hernekeiton lisäksi laskiaispullat. Laskiaispullat alkoivat yleistyä 1800-luvulla.

Perinteisesti pulkkamäessä huudettiin ”pitkiä pellavia, hienoja hamppuja, räätikkäitä kun nurkanpäitä ja nauriita kuin lautasia”. Naapurin pellolle saatettiin toivoa tippuroita ja tappuroita. Mitä kauemmas kelkka luisti, sitä pidempiä pellavia saatiin. Muiden uskomusten mukaan naisten tuli pitää hiuksiaan auki ja harjata niitä usein. Näin taattiin pellavista puhtaita, kuituisia, vaaleita ja kiiltäviä.

Finnish Shrovetide

”Laskiainen”

Origin:

Shrove Sunday is seven weeks before Easter and it defines every other religious holiday’s place in the calendar. Spring feast has been celebrated since the 600s. The background for the holiday is Bible’s story from Jesus’s fast in the wilderness. After the Shrovetide starts the lent, which ends at Easter

Traditions:

Shrovetide traditions are abundant food serving and in Finland pea soup, cheese and sledding. The further away the sled went the better grain harvest it was next year. Also ”laskiaispullat” (Shrove buns) are traditional dessert. They become common in 19th century.

Lähteet/sources:

https://fi.wikipedia.org/wiki/Laskiainen

https://www.ruokatieto.fi/ruokakasvatus/hyva-tavaton-ruoka-ja-tapakulttuuri/juhlaruoka/laskiainen

# data[].attributes.body
Knut’s day is a traditional festival celebrated in Finland and Sweden on January 13th. The festival ends the 20 day period of joulurauha, Christmas Peace. Knut’s day has been celebrated since the early 18th century.

Nuutinpäivä
Nuutinpäivää vietetään 13. tammikuuta ja se päättää 20 päivän joulurauhan ajan. Nuuttipukkiperinne on tullut Suomeen Ruotsista ja sitä on vietetty 1700-luvun alusta saakka.

Sotien jälkeen lapset jatkoivat nuuttipukkiperinnettä, jota alunperin pitivät yllä nuoret miehet. Naamioituneet lapset kiertävät talosta taloon,  esittävät laulun ja saavat siitä yleensä pienen palkkion. Ennen pelottavia pukkeja kestittiin sahdilla ja ruoalla, nykyään lapsille annetaan esimerkiksi karkkia tai rahaa.
Nuuttipukkiperinne on Suomessa säilynyt lähinnä vain Lounais-Suomessa, erityisesti Satakunnassa ja Vakka-Suomessa.