# data[].attributes.body
Mesopotaamia asub Pärsia lahte suubuva Tigrise ja Eufrati jõe kesk- ja alamjooksualal. Maavaradelt oli Mesopotaamia ala vaene, hulgaliselt leidus ainult savi ja pilliroogu, tänu millele tekkis seal nö savitsivilisatsioon. Kivi, puidu ja metallide hankimiseks oldi sunnitud suhtlema naaberaladega, mis tõi kaasa avatuse välismaailmale.
Vihma sajab Mesopotaamias rohkem mägistel põhjapoolsetel aladel, kus voolab hulganisti mägijõgesid ning on soodsad tingimused põllumajanduseks. Nendel aladel leidub ka puitu ja kivimeid, mida esimesed asukad ehitusel kasutasid. Lõunapoolsetel aladel olid tsivilisatsiooni arenemiseks soodsad olud Tigrise ja Eufrati ümbritsevatel aladel, mida ümbritsevad kuivad tasandikud.

# data[].attributes.body
Sumerid lõid Mesopotaamias maailma vanima kõrgkultuuri, õppides valmistama vasest tööriistu. Põllupidamisel kasutati niisutuskanalite ja tammide võrgustikku. Hooneid ehitati savist põletatud tellistest, sest kive leidus neil aladel vähe. Sumerid lõid teadaolevalt maailma vanima kirja ning arendasid välja kõrgel tasemel astronoomia ja matemaatika. Suurimaks leiutiseks võib pidada ratta ja vankri, mille ette rakendati eeslid. Maailma vanimasse kultuurikoldesse tekkisid linnriigid Uruk, Ur ja Kiš, mis olid tihti üksteisega sõjajalal ning ümbritsesid end ajapikku müüridega. Linna keskmeks oli tempel ehk sikuraat, riiki juhtisid kuningas ja preestrid. Preestrid omasid linna ümbruses suuri maavaldusi, mida harisid nende isiklikud orjad. Rahvakoosolekutel said osaleda vaid vabad kodanikud, kes moodustasid ka riigi peamise sõjajõu.

# data[].attributes.body
Akadi riigi keskuseks oli muistne Akadi linn, mille asukoht on tänapäevani leidmata.Akadlased valitsesid mesopotaamiat 200 aasta jooksul. Mesopotaamias elanud rahvas hakkas 3. aastatuhandel eKr rääkima Akadi keelt, mis on üks semiidi keeltest. Sargon I (2234-2279) haaras Mesopotaamias võimu, allutades endale teised linnriigid ning temast sai Mesopotaamia ainuvalitseja, niimetades Agade linna järgi riigi Akadi impeeriumiks. Ta hakkas end nimetama maailma kuningaks.

# data[].attributes.body
Sumeri linnriikidest põhjapool, Eufrati keskjooksul asus Babüloni linn, millest sai aja jooksul uhkeim ja suurim kogu Mesopotaamias. Babüloni kuninga Hammurapi vallutuste tagajärjel sai Babülooniast suurriik. Vana-Babüloonia elukorra tundmaõppimiseks on parimaks allikaks kuningas Hammurapi seadustekogu. Need õigusmäärused kinnitas kuningas, et saavutada riigis täielik võrdsus ja heaolu.
Mõningad näited jõustunud seadustest: -kui keegi võtab endale naise, kuid ei tee lepingut, siis pole see tema naine
-kui poeg lööb oma isa, raiutakse tal käed otsast.
Hammurapi surma järel hakkas Babüloonia vaikselt alla käima ning kaotas oma võimu Mesopotaamias. Babüloonia kuulsaim ehitis oli jumal Marduki auks rajatud 90m kõrgune tempel, Paabeli torn.

# data[].attributes.body
Assüüria asus Mesopotaamia põhjaosas ning muutus suurriigiks umbes 900 eKr. Seal asus viljakas põllumaa, mida võis harida ka ilma kunstliku niisutamiseta. Assüüria valitsejad olid erakordselt sõjakad ning arendasid välja kõrgetasemelise sõjaväe, vallutades Süüria, Palestiina, Babüloonia ning osa Väike-Aasiast. Assüüria kuulsaimaks kuningaks oli Sargon II, kes vallutas Babüloonia. Assüüria nõrgenemisel lõid riigist sisetülide tõttu lahku Egiptus ja Babüloonia, viimane vallutas hiljem ka Assüüria pealinna Ninive ning põletas selle maha.

# data[].attributes.body
Pärsia impeeriumiks nimetatakse 8. sajandil eKr tekkinud Ahhemeniidide riiki. Impeeriumiks kujunes see 6. sajand eKr ja sinna kuulusid tänapäevased Iraan, Iraak, Pakistan, Afganistan, Türkmenistan, Usbekistan, Tadžikistan, Türgi, Jordaania, Küpros, Süüria, Liibanon, Iisrael, Egiptus ning osa Kaukaasia piirkonnast.
Ahhemeniidide riigile tegid lõpu Aleksander Suure vallutused 330 eKr

# data[].attributes.body
Iidses Mesopotaamias oli polüteistlik usk, tähtsamad jumalad olid Ea, Anu ja Enlil. Peamine ehitusmaterjal oli savitellis ning olude sunnil arendasid mesopotaamlased välja laevõlvid. Tähtsaim ehitis oli astmeline tempel sikuraat. Suurim loss Mesopotaamia ajaloos kuulus Assüüria valitseja Sargon II-le. Maali ja reljeefi kasutati hoonete kaunistamisel, figuurid olid jäigas poosis, skulptuuride arengut takistas kivimite puudumine. Mesopotaamia religioonis ei pööratud erilist tähelepanu sellele, mis tuleb pärast surma.
Ühiskonnakorraldus oli ajastule omaselt väga meestekeskne.

# data[].attributes.body
636. aastal ründas Bütsantsi riiki Kalifaat. Bütsants ei suutnud end kaitsta, olles muutunud nõrgaks Pärsiaga peetud sõdade tõttu. Aasta hiljem vallutasid Araablased ka Pärsia.
8. sajandil õnnestus Mesopotaamia asevalitsejatel saada võim Damaskuse Kalifaadi üle ning riigi uueks pealinnaks sai Mesopotaamias asuv Bagdad.
11. sajandil vallutasid Mesopotaamia türklased.

# data[].attributes.body
Iraagis kehtivad tänapäevani ÜRO kehtestatud majandussanktsioonid ning riik on räsitud valitsevast terrorist ning Iraagi sõjast. Alles hiljutise ajani valitses osa Iraagi territooriumit terrorirühmitus ISIS, mis hävitas hulganisti ajaloolist arhitektuuri ning hinnalisi esemeid. Riigis on väga kõrge korruptsioonitase ning Ameerika Ühendriigid kasutavad sealset rahvast ja piirkonda konfliktide õhutamiseks, et suurendada relvatööstusest tulevat kasumit.
Iraagi ainus arvestatav tulu tuleb naftaekspordist, kuid teenitav raha ei jõua rahvani, kes elab vaesuses, riik on siiani suures osas USA kontrolli all, sest nende vägesid pole välja saadetud.

# data[].attributes.body
Saddam Hussein oli Iraagi president ning peaminister aastatel 1979-2003. Ta hukati aastal 2006.
äänes on teda enamasti peetud autokraatlikuks despoodiks, ent araabia maailmas on temasse suhtutud segaste tunnetega. Ühelt poolt on seal vaadatud hästi sellele, et ta toetas natsionalistlikku panarabismi ning keeldus allumast USA ja tema liitlaste survele, ning tunnustatud tema rolli Iraagi majanduslikul moderniseerimisel.
Husseini suhtutakse pooldavalt Palestiina rahva hulgas, kuna ta toetas neid oma valitsusajal nii poliitiliselt, majanduslikult kui ka sotsiaalselt.
Saddam sooritas enda esimese mõrva 19-aastaselt ning kogus juba keskkooli ajal poliitilist tuntust enda enda julmuse tõttu.
Husseinil oli visioon ühtsest Araabiast ning ta kehtestas Iraagis üldise koolikohustuse ning lõi tasuta hariduse.