# data[].attributes.headline
Rammer for og redskaber til drift og økonomi for institutioner

# data[].attributes.subject
Rammer for og redskaber til drift og økonomi for institutioner

# data[].attributes.body
https://uvm.dk/institutioner-og-drift/oekonomi-og-drift/regulerede-institutioner

# data[].attributes.headline
Andel uddannede pædagoger i daginstitutioner - BUPL

# data[].attributes.subject
Andel uddannede pædagoger i daginstitutioner - BUPL

# data[].attributes.body
https://bupl.dk/bupl-mener/minimum/andel-uddannede-paedagoger-i-daginstitutioner/

# data[].attributes.headline
"2 ud af 3 pædagoger: Vi kan ikke drage tilstrækkelig omsorg for børnene"

# data[].attributes.subject
"2 ud af 3 pædagoger: Vi kan ikke drage tilstrækkelig omsorg for børnene"

# data[].attributes.body
https://bupl.dk/nyhed/2-ud-af-3-paedagoger-vi-kan-ikke-drage-tilstraekkelig-omsorg-for-boernene/

# data[].attributes.body
Anerkendelse har afgørende betydning for børns tilgang til andre mennesker, og anerkendende pædagogik vinder frem i de danske daginstitutioner. Men hvordan får man tid til at undersøge og bekræfte det enkelte barns følelser og behov i en hektisk hverdag?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
FORSKEREN: ANERKENDELSE GIVER TID

Casper på fire år er lige blevet afleveret i børnehaven af sin mor. Lige netop i dag har han slet ikke lyst til at være i institutionen og bryder helt sammen, da mor er ude af døren. Pædagogen, der allerede har ni børn inde på stuen, står i et dilemma. Skal hun bruge tid på at sætte sig ned og tale med Casper om, hvorfor han er ked af det, eller skal hun bede ham stoppe og gå ind til de andre børn?

Cand.psych. og ph.d. Søren Smidt fra UCC er ikke i tvivl:

"Hvis man bare siger til et barn, at det skal tage sige sammen eller gå ind på stuen, så hænger barnet fast i konflikten. Hvis barnet bliver set, og den voksne undersøger, hvad det handler om, kan barnet nemmere komme videre," siger han.

Overvej, hvad tiden bruges til

Med andre ord forkortes konflikten, hvis barnet oplever at blive set og forstået. Og dermed kan det bruge tid faktisk frigive tid.

Netop den pointe har Søren Smidt og hans kollega Suzanne Krogh udforsket i bogen "Anerkendelse og iagttagelse i børnehøjde" fra 2009. De to forskere undersøgte tidsdimensionen i relationen mellem personale og en gruppe børn med særlige behov i otte institutioner og dagplejen i Silkeborg. Analysen viste, at personalet endte med at bruge mere tid, når de ikke tog sig tid til at undersøge og forstå børnenes oplevelser og intentioner. "Underkendelse tager tid, anerkendelse giver tid," lød konklusionen.

"Vores indfaldsvinkel var, at man som pædagog kan opleve ikke at have tid nok. Men hvis man synes, man ikke har tid nok, kan man overveje, hvad man bruger sin tid til. Jo mindre tid man har, jo vigtigere er det at overveje, hvad man bruger den til. Man kan spørge sig selv: Hvordan gør vi det her bedst muligt, så konflikterne ikke trækker ud," siger Søren Smidt. "Det spændende er, at man prøver at gå lidt dybere, når man synes, man ikke har tid. For tid er også det, man vælger at fylde tiden med. Fagligt kan det bringe udviklingen videre," fremhæver han.

LEDEREN: ET SPØRGSMÅL OM MÅL

Børnehuset Kongebroen i Rudersdal Kommune har arbejdet med anerkendende pædagogik i en årrække og har et stærkt ønske om at skabe en anerkendende kultur i huset. Her kender daglig leder Cand.pæd. Martina Stendel godt det tidsmæssige dilemma.
"Umiddelbart er det ret tydeligt for os, at vi ikke har tænkt tid ind i det. Men når vi ser på, hvor det er svært, så er det tit i pressede situationer. Vi kan mærke, at det går for stærkt, når vi ikke har tid. Vi har fx ikke så meget plads nogle steder i huset, og det kan være frustrerende. Der har vi oplevet, at det kan være svært at være anerkendende, men vi ser hele tiden på, hvordan vi kan gribe det an. Vi ser en nødvendighed i at være anerkendende, og det er et ønske, vi alle har," fortæller Martina Stendel.

Hurtig afgang og langsomme måltider

Når der er travlt i det daglige, afhænger løsningen på det tidsmæssige dilemma helt af, hvad målet er i den konkrete situation, oplever institutionslederen.

"Når det skal gå stærkt, gælder det om at se på, hvad det er, der skal gå stærkt. Hvis det handler om at komme ud ad døren, kan det godt være, at det bliver på bekostning af at anerkende eksempelvis enkelte børns behov for at give sig god tid til at tage tøjet på," fortæller hun. I andre situationer kan det modsatte gælde. "Her har børnene fx lov til at grise med maden eller sidde med deres flyverdragter i 10-15 minutter, for det får de også noget ud af. Det gælder om at se på: Hvad handler det om, og hvad er målet? Det kan også give en aha-oplevelse for forældrene, fordi de får en forståelse for, at barnet får lov til at prøve at være langsom. Så det giver tid, og det koster tid, men det er et spørgsmål om, hvad man vil," bemærker Martina Stendel.

Former fremtidens samfundsborgere

Hun har to bud på, hvad der skal til for at fastholde det anerkendende perspektiv, når tempoet er højt. "Det handler om at identificere, hvad der skal til, når det er presset. Alle har en målsætning om at være anerkendende, men det er vigtigt at have en dialog om, hvad vi konkret vil," siger Martina Stendel og fortsætter: "Det andet er ressourcer. Det handler om at give sig tid, og man kan spørge sig selv: Er det ikke tid, der er givet godt ud?" Det spørgsmål besvarer Martina Stendel selv. Hun har nemlig en helt klar holdning til, hvorfor det er så afgørende at arbejde med anerkendelse i det daglige.

"Det er vigtigt at hjælpe børnene på vej med anerkendelse, for de er vores fremtidige samfundsborgere. Det, at de møder den anerkendende tilgang, betyder meget for, hvordan de ser andre mennesker. Vi har meget små børn, der allerede evner at sætte ord på, hvad de ser af følelser hos andre børn, fx: Han er ked af det, fordi han er faldet ned fra gyngen. På den måde er de anerkendende over for andre børn, og det er meget fint, at de kan det. Jeg håber, at det er noget, de bærer med sig resten af livet, " smiler hun.

# data[].attributes.attachment_link.description
FORSKEREN: ANERKENDELSE GIVER TID Casper på fire år er lige blevet afleveret i børnehaven af sin mor. Lige netop i dag har han slet ikke lyst til at være i institutionen og bryder helt sammen, da mor er ude af døren. Pædagogen, der allerede har ni børn inde på stuen, står i et dilemma.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Mange børn er i daginstitution en stor del af dagen, og spiser mindst halvdelen af deres daglige måltider her. Sund mad og gode måltidsoplevelser i institutionen har derfor stor betydning for børns sundhed og trivsel. Samtidig er maden og måltiderne en vigtig del af hverdagen i daginstitutionen - uanset om institutionen har madordning, eller om børnene har madpakker med. Derfor er det vigtigt, at maden i institutionen er sund, mættende og velsmagende, og ikke mindst, at der skabes gode rammer om måltiderne.

Sund mad og gode rammer
Udover at sund mad ved måltiderne er med til at sikre børn den rette ernæring til vækst og udvikling, har måltidet også andre muligheder. Måltiderne skaber grobund for læring og med gode rammer om måltiderne kan børn udvikle deres spisevaner, indgå i et socialt fællesskab med de voksne og hinanden, og deres praktiske kompetencer og kritiske bevidsthed udvides.

Velkommen
På denne side finder I Fødevarestyrelsen officielle anbefalinger til sundere mad og gode rammer om måltiderne i daginstitutionen. Gå på opdagelse i menuen til venstre, og find viden og inspiration.
Vi ønsker jer rigtig gode måltider i børnehøjde!

# data[].attributes.attachment_link.description
Mange børn er i daginstitution en stor del af dagen, og spiser mindst halvdelen af deres daglige måltider her. Sund mad og gode måltidsoplevelser i institutionen har derfor stor betydning for børns sundhed og trivsel. Samtidig er maden og måltiderne en vigtig del af hverdagen i daginstitutionen - uanset om institutionen har madordning, eller om børnene har madpakker med.

# data[].attributes.body
Bjørg Kjær forsker i pædagogisk antropologi ved Danmarks institut for Pædagogik og Uddannelse (DPU) ved Aarhus Universitet.

# data[].attributes.body
Positivt relationsarbejde giver kvalitet i dagtilbud!
https://arkiv.emu.dk/modul/gode-relationer-mellem-b%C3%B8rn-og-p%C3%A6dagoger-giver-kvalitet-i-dagtilbud

# data[].attributes.headline
"Tegn på syg kultur: Pædagoger går syge på arbejde" - Af Mikkel Prytz

# data[].attributes.subject
"Tegn på syg kultur: Pædagoger går syge på arbejde" - Af Mikkel Prytz

# data[].attributes.body
https://bupl.dk/artikel/tegn-paa-syg-kultur-paedagoger-gaar-syge-paa-arbejde/

# data[].attributes.body
5 tips til et godt kollegasamarbejde
https://kommunikationogsprog.dk/nyheder/5-tips-s%C3%A5dan-sikrer-du-et-positivt-samarbejde

# data[].attributes.headline
Sådan kan din ledelse give børnene større udbytte af de pædagogiske læringsmiljøer

# data[].attributes.subject
Sådan kan din ledelse give børnene større udbytte af de pædagogiske læringsmiljøer

# data[].attributes.body
"Med den styrkede pædagogiske læreplan får du som leder  af et dagtilbud både en ramme og en masse valgmuligheder. Din prioritering har betydning for jeres praksis - og for børnenes udvikling, læring, trivsel og dannelse."

https://www.eva.dk/dagtilbud-boern/saadan-ledelse-give-boernene-stoerre-udbytte-paedagogiske-laeringsmiljoeer

# data[].attributes.body
https://www.eva.dk/sites/eva/files/2018-01/Vidensopsamling%20Kvalitet%20i%20dagtilbud.PDF

En pdf med et udsnit af centrale pointer vedrørende kvalitet i daginstitutioner.

Eksempelvis:
Normering
Gruppe størrelse
Fysiske rammer
Forældresamarbejde
Ledelse af dagtilbud
Leg

# data[].attributes.headline
Et godt arbejdsmiljø har betydning for børnene

# data[].attributes.subject
Et godt arbejdsmiljø har betydning for børnene

# data[].attributes.body
"Der er en stærk sammenhæng mellem børn og voksnes trivsel, og pædagogers arbejdsmiljø og rammevilkår påvirker i høj grad børnenes hverdag." Det siger Unni Lind, som underviser på UCC’s pædagoguddannelse og har deltaget i forskningsprojektet ’Liv og læring – fremtidens daginstitution’ fra 2014 til 2016.
"Trivsel handler ikke kun om, hvorvidt det enkelte barn er ked af det, men også om de sociale sammenhænge, det indgår i. Hvis der for eksempel er dårlig stemning mellem pædagogerne på grund af dårligt arbejdsmiljø, så opfanger børnene det, og det påvirker deres trivsel. Derfor er det væsentligt at tænke arbejdslivet ind i de pædagogiske overvejelser," siger Unni Lind.
https://bupl.dk/arbejdsmiljoe/psykisk-arbejdsmiljoe/

# data[].attributes.headline
"Et godt børnemiljø handler om sunde relationer" - af Per Schultz Jørgensen

# data[].attributes.subject
"Et godt børnemiljø handler om sunde relationer" - af Per Schultz Jørgensen

# data[].attributes.body
http://dcum.dk/artikler-og-debat/et-godt-boernemiljoe-handler-om-sociale-relationer

# data[].attributes.headline
Forskere advarer: Dårligere normeringer giver flere diagnoser

# data[].attributes.subject
Forskere advarer: Dårligere normeringer giver flere diagnoser

# data[].attributes.body
https://bupl.dk/artikel/forskere-advarer-daarligere-normeringer-giver-flere-diagnoser/

Bjørg Kjær forsker i pædagogisk antropologi ved Danmarks institut for Pædagogik og Uddannelse (DPU) ved Aarhus Universitet.
"Antallet af børn med diagnoser er steget fra fire til ni procent på syv år. Ny forskning peger på, at flere børn får diagnoser, når der bliver færre voksne pr. barn i daginstitutionen. Vi bør se på antallet af voksne, før vi ser på barnet, mener forskere."

# data[].attributes.body
https://www.eva.dk/sites/eva/files/2017-08/EVA%20Forskningsopsamling%2C%20Kvalitet%20i%20dagtilbud%203_4.pdf

# data[].attributes.headline
"På dagtilbuds-, fritids- og skoleområdet er der en stigende opmærksomhed på, at børnene oplever gode overgange fra børnehave til SFO og skole."

# data[].attributes.subject
"På dagtilbuds-, fritids- og skoleområdet er der en stigende opmærksomhed på, at børnene oplever gode overgange fra børnehave til SFO og skole."

# data[].attributes.body
https://www.eva.dk/dagtilbud-boern/styrkede-overgange-dagtilbud-grundskole

# data[].attributes.headline
"Social trivsel er for alle børn forbundet med at være elsket, tryg, anerkendt og føle, at man er noget værd – både i de andres og i egne øjne. Derfor er venner og venskaber altafgørende helt fra vuggestuealderen. Men også forholdet til de voksne, om man bliver set, hørt, får opmærksomhed – bliver rost. Adskillige undersøgelser af børns trivsel viser, at hovedparten af børnene trives godt, det er dem med vennerne og de gode voksenkontakter. Men en mindre gruppe børn – mellem 5-10 pct. – er mere eller mindre uden for det gode sociale liv. Det er dem, der er besværlige socialt set, de kan ikke falde ind i legene, de ødelægger, dominerer og slår. Eller de er alt for passive og uden initiativ. De kan ikke rigtig bidrage. Ofte kan de blive direkte udstødt og mobbet."

# data[].attributes.subject
"Social trivsel er for alle børn forbundet med at være elsket, tryg, anerkendt og føle, at man er noget værd – både i de andres og i egne øjne. Derfor er venner og venskaber altafgørende helt fra vuggestuealderen. Men også forholdet til de voksne, om man bliver set, hørt, får opmærksomhed – bliver rost. Adskillige undersøgelser af børns trivsel viser, at hovedparten af børnene trives godt, det er dem med vennerne og de gode voksenkontakter. Men en mindre gruppe børn – mellem 5-10 pct. – er mere eller mindre uden for det gode sociale liv. Det er dem, der er besværlige socialt set, de kan ikke falde ind i legene, de ødelægger, dominerer og slår. Eller de er alt for passive og uden initiativ. De kan ikke rigtig bidrage. Ofte kan de blive direkte udstødt og mobbet."

# data[].attributes.attachment_link.title
Et godt børnemiljø handler om sociale relationer - Dansk Center for Undervisningsmiljø

# data[].attributes.attachment_link.description
Hvorfor spiller de sociale relationer den store rolle i børns liv?

# data[].attributes.body
"Vi dannes både gennem anerkendelse og fravær af anerkendelse"
https://www.folkeskolen.dk/535447/anerkend-anerkendelse

# data[].attributes.headline
Hvad betyder ledelsen for børn i institutioner? 

# data[].attributes.subject
Hvad betyder ledelsen for børn i institutioner? 

# data[].attributes.body
https://bupl.dk/for-ledere/ledelse-af-paedagogiske-institutioner/ledelsesspoend-i-daginstitutioner/

Antal medarbejdere pr. leder har betydning for lederens mulighed for, at være nærværende i samspil med ansatte (pædagoger), børn i institutionen samt deres forældre.

# data[].attributes.body
De siger forældre samarbejde er et "win win".  Det gør hverdagen lettere for børn, pædagoger og forældre.
http://www.boernogunge.dk/internet/boernogunge.nsf/0/91D12DF3A4BF198DC1257EED003A3DCD?opendocument