# data[].attributes.body
1. Vi sætter håndsprit i alle rum

2. Håndklæder bliver skiftet dagligt.

3. Grundig rengøring dagligt inkl. toilet.

4. Du får bad og rent tøj på dagligt.

5. Vi giver dig medicin.

# data[].attributes.body
1. Ingen fysisk kontakt med Grete.

2. Vask og sprit hænder før og efter besøg.

3. Undgå brug af Gretes toilet.

4. I bør undgå at spise og drikke hos Grete i denne periode.

# data[].attributes.body
1. Vask hænder før og efter madindtag og toiletbesøg (grundigt på alle flader i minimum 1 minut)

2.  Brug håndsprit efter behov. (når du har rørt ved noget)

3. Rør ikke ved dit sår.

4. Rør ikke ved andre personer.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Infektioner

Stafylokokker er en gruppe bakterier, som findes på huden hos mennesker. De fleste giver kun overfladiske infektioner, mens infektion med gule stafylokokker kan være alvorlig.

Hvad er stafylokokker?

Der findes mange forskellige slags stafylokokbakterier. En del af disse findes naturligt på hud og slimhinder, hvor de beskytter mod mere skadelige bakterier.

De såkaldte hvide stafylokokker (Staphylococcus epidermidis) lever vi fx oftest fredeligt sammen med. Denne bakterie giver kun årsag til sygdom hos svækkede personer, der er indlagt på hospital.

Gule stafylokokker

Såkaldte gule stafylokokker (Staphylococcus aureus) kan derimod være årsag til en lang række af forskellige sygdomme, fra små bylder på huden til den alvorlige og livstruende hjerteklapbetændelse. Det er de gule stafylokokker, der er omtalt i denne artikel.

Symptomer på stafylokokker

Symptomer ved stafylokoksygdom kan være meget forskellige, afhængig af sygdommen, og om det er en sygdom, der er fremkaldt af giftstoffer.

Typiske symptomer:

Hudinfektion: Typiske symptomer er rødme, varme, ømhed og hævelse. Der behøver ikke at være feber.

Infektion i indre organer (fx knogler og hjerteklapper): Afhænger af, hvor infektionen sidder. Typisk feber og træthed gennem dage eller uger.

Madforgiftning: Kvalme, opkastninger og mavesmerter. Ofte også kortvarig diarre. Starter få timer efter indtagelse af måltidet.

Toksisk chok-syndrom: Høj feber, sløvhed og hududslæt. I forløbet kan ses påvirkning af hjerte, lunger, nyrer og lever.

Årsager til stafylokokker

Stafylokokker kan gøre os syge på to forskellige måder.

1. Ved at give betændelse og ødelægge vævet lokalt på det sted, hvor bakterien findes, fx ved bylder og sårinfektioner, samt ved hjerteklapbetændelse, ledbetændelse og knoglebetændelse.

2. Ved at danne giftstoffer (toksiner) lokalt på det sted, hvor bakterien findes. Dels uden for kroppen i fx madvarer (giver en mild forgiftning), dels i kroppen på hud og slimhinder, hvorfra giftstofferne spredes med blodet (kan forårsage symptomer fra en lang række forskellige organer og medføre alvorlig sygdom.)

Smitte med stafylokokker

Stafylokokker smitter ved direkte kontakt. Ved at vaske hænder kan man forhindre, at stafylokokker spredes fra et menneske til et andet.
En hel og intakt hud er det bedste forsvarsværk, idet stafylokokker ikke kan trænge gennem en normal hud. Der er derimod risiko for, at bakterien trænger gennem huden, hvis man har eksem, små sår eller et operationssår.

Se videoen om korrekt vask af hænder

Det tager kun 15 sekunder! Skyl hænder og håndled - gnid sæben god ind som vist i videoen - skyl efter med vand.

Hvad kan man selv gøre ved stafylokokker?

Madforgiftning skyldes typisk, at stafylokokker formerer sig i varm mad, der opbevares ved stuetemperatur. Bakterierne formerer sig hurtigt og danner giftstoffer, der kun meget langsomt ødelægges ved opvarmning/kogning.

Sådan undgår du madforgiftning med stafylokokker:

Sørg for god hygiejne ved madlavning (håndvask)

Afkøl varm mad hurtigt

Toksisk choksyndrom

Toksisk choksyndrom skyldes, at bakterien får mulighed for at formere sig livligt i kroppen, og da bakterien foretrækker lune og fugtige omgivelser, så sker det oftest i nærheden af slimhinder. Oprindelig blev sygdommen da også kaldt "tamponsyge", fordi de første tilfælde blev set hos unge kvinder, der anvendte tamponer.

Toksisk choksyndrom forebygges bedst ved hyppigt skift af tamponer samt god håndhygiejne.

Hudinfektioner kan først og fremmest forebygges ved hjælp af en god hygiejne, selvom det ikke altid er tilstrækkeligt.

Hvor udbredt er stafylokokker?

Omkring en ud af 10 danskere er til stadighed bærere af gule stafylokokker, hvilket betyder, at de har bakterien på huden og i næsen. De fleste af disse bærere er raske, og har ikke symptomer på stafylokoksygdom.

Gule stafylokokker er den mest almindelige årsag til infektion i sår efter en operation. Heldigvis er det relativt sjældent, at der er alvorlige komplikationer i forbindelse med en infektion med stafylokokker.

MRSA

Herhjemme har der de seneste år været en øget forekomst af gule stafylokokker, der er modstandsdygtige over for mange af de antibiotika, der normalt bruges til behandling (kaldes MRSA = methicillin-resistente Stafylococcus aureus). Der findes dog altid antibiotika, som kan bruges til behandling af MRSA.

MRSA spredes, hvor der er mange mennesker og tæt kontakt, fx i institutioner og mellem ældre og plejepersonale på et plejehjem.

Hvordan udvikler stafylokokker sig?

De fleste stafylokokinfektioner går over af sig selv - uden behandling. Dybtliggende infektioner, der rammer knogler eller hjerteklapper er alvorlige, og uden behandling vil det ofte ende med, at man dør af sygdommen. Med den rette behandling vil de fleste blive raske.Madforgiftning er ubehagelig, men ufarlig.

Toksisk choksyndrom er en alvorlig sygdom, men hvis man får den rette behandling, så er dødsfald yderst sjældne.

Undersøgelse for stafylokokker

Diagnosen stafylokokinfektion stilles ved, at der bliver taget en prøve fra det område, hvor infektionen sidder, fx fra en byld eller et sår i huden. Påvisning af såkaldt bærertilstand (dvs. infektion uden sygdom) sker bedst ved at tage prøver fra både hud og næseslimhinde.

Behandling af stafylokokker

Hos personer eller familier, hvor der er problemer med gentagne stafylokokinfektioner på trods af god hygiejne, er det nødvendigt at udrydde bakterien hos alle familiemedlemmer. Det kan være en omstændelig sag, der kan kræve flere behandlingsforsøg, men normalt vil det lykkes at komme af med bakterien.

Ud over behandling med antibiotika skal hele familien følge et skema (i et par uger):

Daglig helkropsvask med stafylokokdræbende sæbe

Daglig indsmøring i næsen med antibiotikum eller creme med chlorhexidin

Kogevask af sengetøj og andet tøj

Behandling af bylder

Store bylder behandles ved, at lægen tømmer bylden for betændelse gennem en kanyle, eller ved en mindre operation i lokalbedøvelse. Ved store bylder kan det være nødvendigt med hospitalsindlæggelse, og med antibiotikabehandling.

Behandling af indre organer

Stafylokokker i de indre organer behandles med antibiotika i mange uger - undertiden i mange måneder. I starten gives behandlingen direkte i en blodåre under hospitalsindlæggelse, efterfølgende behandles med antibiotika i tabletform. Når infektionen er i ro, kan det blive nødvendigt at erstatte det ødelagte væv med kunstige erstatninger f.eks. en kunstig hjerteklap.

FAQ om alkohol og pencillin:

Andre navne og stavemåder for stafylokokker:

Staphylococcus

Bakterieart

# data[].attributes.attachment_link.description
Infektioner Stafylokokker er en gruppe bakterier, som findes på huden hos mennesker. De fleste giver kun overfladiske infektioner, mens infektion med gule stafylokokker kan være alvorlig. Der findes mange forskellige slags stafylokokbakterier. En del af disse findes naturligt på hud og slimhinder, hvor de beskytter mod mere skadelige bakterier.

# data[].attributes.attachment_link.title
Et vigtigt råd til mænd med type 2-diabetes: Husk medicinen - tekstet

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Methicillin Resistente Staphylococcus Aureus.

Umiddelbart lyder det som volapyk, men kogt ned bliver den latinske betegnelse til MRSA, som op mod 12.000 danskere kan være smittet af.

MRSA er en type stafylokokker, der er resistente overfor penicilliner og antibiotika, hvilket betyder, at en infektion er svær at behandle.

MRSA-bakterien CC398 - også kaldet svinebakterien - smitter overvejende personer, der er i direkte kontakt med levende svin eller deres husstandsmedlemmer, og den hyppigste smittekilde til MRSA er direkte kontakt med andre mennesker.

Bakterierne kan overleve i flere måneder i for eksempel sengetøj, på møbler, i støv på gulvet og andre steder.

Bliv klogere på, hvordan MRSA smitter, i videoen i toppen af artiklen.

# data[].attributes.attachment_link.title
EXPLAINER Forstå MRSA på 50 sekunder: Sådan smitter svinebakterien

# data[].attributes.attachment_link.description
Methicillin Resistente Staphylococcus Aureus. Umiddelbart lyder det som volapyk, men kogt ned bliver den latinske betegnelse til MRSA, som op mod 12.000 danskere kan være smittet af. MRSA er en type stafylokokker, der er resistente overfor penicilliner og antibiotika, hvilket betyder, at en infektion er svær at behandle.