# data[].attributes.body
כיצד ידעו התלמידים שהשאלה שהם שואלים היא שאלה "טובה"? האם לא יחששו לשאול שאלות כדי להימנע משאלות "לא טובות"?

# data[].attributes.body
שגרת חשיבה רח"ש לניתוח איכותי של קטעי מקור חזותיים.

# data[].attributes.body
ניתוח קטעי מקור חזותיים תמיד מתחיל במה אתם רואים אף פעם לא חשבתי לשאול את התלמידים מה אתם חושבים על מה שאתם רואים...

# data[].attributes.body
לעודד אותם לשאול שאלות, לחשוב,
לפעמים קשה לגרום להם לשאול

# data[].attributes.headline
מזל מליח דן 

# data[].attributes.subject
מזל מליח דן 

# data[].attributes.body
לשאול  יותר שאלות מאתגרות

# data[].attributes.headline
מזל מליח דן 

# data[].attributes.subject
מזל מליח דן 

# data[].attributes.body
קיבלתי רעיונות חדשים לשאלת שאלות, יותר לתת להם לחשוב

# data[].attributes.body
הרעיונות הם לראות שאני לא מתמקדת רק בשאלות ידע ובמודע להרכיב את השיעור משאלות ידע וגם שאלות מחשבה ואף להראות לתלמידים את ההבדל בשאלות אילו ובתשובות עליהן

# data[].attributes.body
ידעתי כמה חשוב לעורר תלמידים לחשיבה היסטורית במקרה שלי , חשיבה ביקורתית והידע והרעיונות שהוצגו פה מיקדו אותי וסייעו לי בהבניה של אסטרטגיה זאת והקנו לי כלים כמו השקף של שפת החשיבה

# data[].attributes.body
התהיות שלי / האתגר שלי הוא איך אני מביאה אותם להבין שמיומנות זאת של שאילת שאלות נכונה בכל מקצוע ואף מחייבת לעשות זאת בכל תחום של חייהם כלומר שאילת שאלות הוא לא רק תפקיד המורה

# data[].attributes.body
האם תלמידים יהיו מסוגלים לשאול את עצמם את השאלות הנכונות? כלומר ליישם את מה שאני מלמד אותם?
כיצד אני מיישם אסטרטגיה זו בצורה יעילה ונכונה בכיתות אותן אני מלמד, כי אני צריך "לשבור" דרכי חשיבה והוראה פחות רלוונטיות שאני משתמש בהן.

# data[].attributes.body
איך לעודד אותם לשאול שאלות מקדמות. חלקם רגילים לקבל תשובות בלי מעורבות בשיעור וחלקם מתקשים בניסוח עקב שפה דלה...

# data[].attributes.body
להשאיר לתלמידים יותר מקום במעורבות בשיעור, לפרק את הנושאים ולעודד שאילת שאלות, כדי ליצור סקרנות לנושא ולפתח הרגלי חשיבה.

# data[].attributes.body
אסטרטגיית שאילת שאלות חיזקה לי את חשיבות עידוד התלמידים לשאול ויצירת מרחב למידה נעים, מכבד ומעודד למידה. בנוסף לשאול את התלמידים שאלות מקדמות למידה, עניין וסקרנות.

# data[].attributes.body
חשיבות שאלת שאלות ושילוב אסטרטגיה זו במהלך הלימוד: יצירת סקרנות, עידוד ושיתוף בשיחה, מיקוד החומר.

# data[].attributes.body
כאשר ניסינו ללמד שאילת שאלות עפ"י סחל"ב היו הרבה קריטריונים שהשאלה הייתה צריכה לעמוד בהם. בד"כ התלמידים התייאשו רק מהרשימה.. האם יש מספר מצומצם של "כללי זהב" אשר הופכים שאלה למוצלחת?

# data[].attributes.body
אהבתי את לוח השאלות שמזמן כיווני חשיבה שונים ומשמש ככלי עזר חזותי בנושא.

# data[].attributes.body
אני מאוד מאמינה בחיבור אישי של התלמידים לנושא כדי לחזק סקרנת ומוטיבציה ללמידה, כך ששאלה שמגיעה מהם בד"כ נוגעת בעניין אישי, עוזרת לפתח דיונים כיתתיים ולא מעט פעמים גם יוצרת אפשרות להעמקת ההיכרות בין תלמידי הכיתה.

# data[].attributes.body
היצע רחב של שאלות המעמיקות יצרתיות, סקרנות ולמידה.

# data[].attributes.body
למצוא את השאלה המיטבית במהלך השיעור בהתאם למטרת השיעור וסטטוס התלמידים.

# data[].attributes.body
שגרת חשיבה רח"ש - אמצעי מצוין לעירור עניין ופיתוח סקרנות בקטע מקור חזותיים

# data[].attributes.body
שיטת יר"ל - משתמשת בזה הרבה, בעיקר בעל פה. כדי לתת משמעות לידע הקודם איתו מגיעים התלמידים.
משתמשת במר"ל - ולא ביר"ל - משער, רוצה לדעת ולמדתי. כדי לתת מקום גם להשערות של התלמידים גם אם אין להם ידע מבוסס ומהימן.

# data[].attributes.body
אני מעדיף שהתלמידים יחושו בנוח לשאול כל שאלה, גם אם היא פשוטה, חסרת פואנטה או אפילו מטופשת. ביטחון עצמי אצל תלמידיי זו מטרה בפני עצמה, ולכן לא הייתי רוצה "לדרג" (בוודאי לא מול התלמידים) את איכות שאלותיהם.

# data[].attributes.body
תרגול של שאילת שאלות עצמאית (כל תלמיד עם עצמו) לפני המעבר לפורום הכיתתי, יכול לתרום לסקרנות ולהטרים מעט ידע שיתרום לדיון בכיתה לפני ההקנייה בשיעור.

# data[].attributes.body
בכל פעם אני נוכח לדעת שדברים שהם ברורים ומובנים לנו, לתלמידים (ולא רק בחנ"מ) יכולים להיות מאוד מאתגרים. שמחתי לגלות על אסטרטגיות חדשות להתמודד עם חומר כדי לגרות סקרנות של תלמידים. "שריר החשק" מאוד חשוב אצל תלמידים בעלי הפרעות נפשיות, ואשמח לבדוק אם ניתן לעורר את התלמידים באופן האמור.

# data[].attributes.body
חשוב לתת לתלמידים הרגשה נוחה ולאפשר אווירה שבה הם יכולים לשאול הכל והרבה, להתייחס לכל הפרטים של המקור, שאין שאלה לא נכונה ולהבהיר שאמנם לא לכל השאלות יש תשובות מידיות, וככל שזה עדיין מעניין ומסקרן אפשר לחקור את המקור ולהגיע לתובנות נוספות ועמוקות וגם אז לא בטוח שנבין עד הסוף למה התכוון המאייר/ המשורר/ הכותב.. עד שאוליי ימצא מידע מצליב שישפוך אור על המקור.

# data[].attributes.body
הכרחי ממש שמורים ישקיעו הרבה וכל הזמן ביצירת אוירה כיתתית תומכת, מכבדת ומעודדת את התלמידים להעז ולחשוב בפתיחות וביצירתיות ללא שיפוט מצד המורה או הילדים משום שהיא הכרחית לקידום למידה מסדר חשיבה גבוה המאפשר שאילת שאלות, הטלת ספק, חשיבה ביקורתית ונקיטת עמדה ללא חשש מנטילת סיכון וטעות.

# data[].attributes.body
חובה ליצור בכיתה אווירה של פתיחות והכלה המאפשרת שאילת שאלות מצד התלמידים - לדעתי, כל שאלה מצידם בהקשר לחומר היא חשובה ללמידה ומעודדת אותה.

# data[].attributes.body
מדובר בתהליך - בהתחלה יש ליזום את השאלות ואט אט לשחרר ולתת את הבמה לתלמידים... זה יקרה בקצב שלהם ואין טעם ללחוץ.

# data[].attributes.body
מאוד מעודד שאילת שאלות בכיתה. בהחלט הצגת הא"ב מילות שאלה במהלך השיעור יכולה לסייע לכך.

# data[].attributes.body
פתיחת דיונים בשאלה היסטורית באמצעות חשיבת רח"ש.

# data[].attributes.body
אילו אמצעים מיטביים שישמשו כזרז לבניית תהליך שאילת שאלות בכיתה?

# data[].attributes.headline
איך לוודא שכל התלמידים מצליחים לשאול שאלה טובה ולא רק אלו ששוב ושוב משתתפים בשיעור

# data[].attributes.subject
איך לוודא שכל התלמידים מצליחים לשאול שאלה טובה ולא רק אלו ששוב ושוב משתתפים בשיעור

# data[].attributes.headline
לא לצפות לתשובה מהירה של התלמידים, לתת לשאלה זמן 'לרחף' עד שכולם מסוגלים לענות

# data[].attributes.subject
לא לצפות לתשובה מהירה של התלמידים, לתת לשאלה זמן 'לרחף' עד שכולם מסוגלים לענות

# data[].attributes.headline
קיבלתי אסטרטגיות חדשות לעודד שאלות פתוחות בכיוונים שונים

# data[].attributes.subject
קיבלתי אסטרטגיות חדשות לעודד שאלות פתוחות בכיוונים שונים

# data[].attributes.body
מאתגר אותי להפוך את הכיתה לסביבה לומדת, שואלת ומאפשרת
בנוסף לתת מקום לכל שאלה שתלמידים שואלים וללמד אותם ביחד לשאול את "השאלות הנכונות"

# data[].attributes.headline
עדי הלל גואלי

# data[].attributes.subject
עדי הלל גואלי

# data[].attributes.body
לתת זמן בשיעור לשאילת שאלות כחלק אינטגרלי מהלמידה

# data[].attributes.headline
עדי הלל גואלי

# data[].attributes.subject
עדי הלל גואלי

# data[].attributes.body
לתת לתלמידים עוגן (מילות שאלה לדוג') שיעזור להם לשאול שאלות

# data[].attributes.headline
עדי הלל גואלי

# data[].attributes.subject
עדי הלל גואלי

# data[].attributes.body
קיבלתי רעיונות כיצד להשתמש , ואת החשיבות של השאלות לתהליך הלמידה

# data[].attributes.headline
עדי הלל גואלי

# data[].attributes.subject
עדי הלל גואלי

# data[].attributes.body
לעודד את התלמידים לשאול שאלות ולחזק את התלמידים שאכן שואלים

# data[].attributes.body
אני מלמדת בתכנית סחלב כך ששאילת שאלות היא מיומנות שאני משתמשת בה הרבה. אני משתמשת בכל מיני אסטרטגיות על מנת לעודד תלמידים לשאול שאלות, אך לא משהו מושנה כמו שהוצג במצגת

# data[].attributes.body
אסטרטגיות - למשל שימוש במילות שאלה מראש. שגרות חשיבה. מחשבה על ניהול שיעור שמעודד שאילת שאלות עומק.

# data[].attributes.body
במהלך קריאת המצגת תהיתי איך מלמדים את האסטרטגיה אבל במקביל משאירים את היכולת לשאול שאלות כמשהו פתוח, לא סגור ומובנה, אלא חופשי, מתוך סקרנות אמיתית וחשיבה על הידע ההיסטורי עצמו ולא נגיד על מילות שאלה ודרכי חשיבה.

# data[].attributes.body
תוך כדי השיעור לזהות האם השאלות שאני שואלת טובות? לתת מקום רחב יותר לתלמידים לשאול, ואיך מציירים אצלהם את הסקרנות לשאול?

# data[].attributes.body
רעיון חדש שקיבלתי הוא לוח השאלות, שנותן רעיונות ותבנית לתלמידים לזמן שאלות בכיתה וכך לצור אצלהם את זה אט אט באופן עצמאי.

# data[].attributes.body
ליצור אווירה בכיתה של שאילת שאלות, גם אם מרגישות שהן "טישפיות". לתת מקום לכל שאלה

# data[].attributes.body
האם בתחום הדעת של היסטוריה עדיף להתחיל שיעורים בדרך של חקר עצמי של התלמידים- לתת להם להסיק מתוך דוגמא או שעדיף בכל זאת להתחיל את השיעור בדרך הרגילה של ההקניה ורק לאחר מכן לפעול בדרך שתאפשר לתלמיד למידה עצמית, או במילים אחרןת- בכל דרך הוראה יש גם רווח וגם הפסד והשאלה מהי הדרך המתאימה לכל לומד ולומד?

# data[].attributes.body
לדעתי מה שאקח (בזהירות) ממצגת זו זה את מודל רואה חושב שואל שאותו ניתן ליישם על קטעי מקור חזותיים, כאשר לעיתים השימוש בו יכול לגרום לתלמיד בהחלט להבין את העיקרון או התוכן שאנו כמורים רוצים להעביר במקום הדרך הרגילה שאני משתמש בה - הקנייה. דוגמא טובה לכך יכולה להיות לימוד האנטישמיות באידיאולוגיה הנאצית.

# data[].attributes.body
המפגש והמצגת שלאחריה גרמו לי באמת לחשוב ולהתהות האם הדרך בה אני מלמד אכן מייצרת לומד פעיל וסקרן או שלא, והאם עלי לעשות שימוש רב יותר באפשרויות השונות שהוצגו בשיעור ובמצגת. חייב לציין שזאת לא הפעם הראשונה שאני נחשף לחשיבה אודות הדרכים בהם ניתן לייצר סקרנות ולימוד עצמי משמעותי אצל התלמיד, אך תמיד במקביל אני מודע לכך שגם לדרכים אלו יש חסרונות ושפעמים רבות כאשר ניצבים בפני תלמידים לקויי למידה יש קודם כל לוודא שאכן הדברים הבסיסיים מובנים להם ואילו למידת חקר עצמאית גם יכולה פעמים רבות לבלבל אותם

# data[].attributes.body
גם כאשר פועלים בדרך זו של חקירה עצמאית מבלי להקנות קודם את החומר ומקווים שהלומד יוכל ללמוד לבדו דרך שאילת שאלות אודותיו, יש מאד להיזהר, לעשות זאת בצורה מודרגת, לוודא הבנה של הנלמד, להיות מודע לכך שעבור תלמידים חלשים או חסרי ביטחון יותר דבר זה עלול להיות מבלבל ושעל המורה להיות "עם היד על הדופק" באופן תמידי (גם לאור העובדה שזמן הלימוד הוא לא בלתי סופי)

# data[].attributes.body
אשתדל להשתמש יותר במיומנויות שהוצגו כאן ובמודלים השונים, אך כשהדבר יעשה חובה עליו להיעשות בשום שכל, בזהירות, במינון נמוך בתחילה ובצורך תמידי לוודא בסוף כל שיעור או יחידת חומר שהעקרונות והתוכן ההיסטורי אכן הובנו על ידי התלמידים. מתוך ניסיון רב שנים אני מודע לכך שחלק מן התלמידים עלולים להתבלבל ממיומנות זאת, חלק אחר לא תמיד יסכים כלל לשתף פעולה ושמידת היעילות של לימוד תוך כדי חשיבת הלומד על שאלות יכול להיות מאתגר מאד, צריך להיבנות עבור כל תלמיד באופן אינדבידואלי וכאמור לעיתים למרות היתרונות עלול גם לייצר חסרונות.

# data[].attributes.body
מה הדרך הנכונה ביותר ליצור השוואה.
כיצד לגרום לכמה שיותר תלמידים לקחת חלק ולשאול שאלות.

# data[].attributes.body
חשיבות הוראה מפורשת- כתיבת נושא השיעור ודרכי הפעולה בשיעור על הלוח.

# data[].attributes.body
שאילת שאלות והשוואה זהו ללא ספק אחד הדברים החשובים שאנחנו עושים בשיעורי ההיסטוריה, אפילו מבלי לשים לב.
אבל יש לשים דגש על הדבר הזה ברמה הכללית
להסביר לתלמידים גם כיצד זה למעשה דבר שהם עושים ביום יום לפעמים מבלי להרגיש.
זה יכול להקל במענה על שאלות מסוג זה.

# data[].attributes.body
הרעיון שמגוון השאלות תלוי לפני התלמידים תורם מאוד למהלך הלמידה, משום שלא תמיד זוכרים אילו שאלות לשאול.

# data[].attributes.body
האתגר הוא להבין שכאשר אנו נשארים עם שאלות ללא מענה או פתרון- זהו חלק מתהליך הלמידה.
אצלי נותרו המון שאלות לא פתורות של: איך אני מביאה את המיומנויות שנלמדו כאן לכיתות הלימוד השונות שלי? מה התרומה של המיומנויות הללו בתהליך הלמידה? איך אני יוצרת עקביות בשיטת לימוד זו, וכן הלאה.

# data[].attributes.body
אני חושבת שהדברים מתחברים בכך שחלק מן המיומנויות שתוארו כאן מתבצעות, לעיתים, באופן אינטואיטיבי ובלתי מודע.

# data[].attributes.body
מה השאלה?

# data[].attributes.body
שגרת החשיבה מתבססת על ידע. כלומר, התלמידים צריכים לקבל את המידע לגבי הנושא הנלמד, והלמידה המשותפת היא שגרת החשיבה: לשאול שאלות מגוונות על התוכן הנלמד (כולם צריכים לשאול שאלות-משימה בסגנון של הסרטון עם הקובייה ההונגרית), כדי ליצור מעורבות אצל הלומדים לתוכן/לידע.

# data[].attributes.body
הידע והרעיונות התחברו למה שכבר ידעתי בכך שהם חידדו לי את הנקדוה המשמעותית והחשובה כיצד ניתן לעורר את הסקרנוות של התלמידים באמצעות שאילת שאלות ובכך לפתח את החשיבה שלהם

# data[].attributes.body
הרעיון כמו בסרטון חשיבה דרך קוביה הונגרית,כלומר להביא חפץ או תמונה או אמצעי שלאו דווקא קשור ישירות לנושא ודרכו לפתח את הלמידה,כמו כן גיוון ומבחר שאלות רבות.

# data[].attributes.body
האתגר הגדול הינו להתאים את אסטרטגית שאילת שאלות לנושאים הנלמדים באופן מעניין ומלמד

# data[].attributes.body
שגרת חשיבה זו הינה משמעותית והכרחית כחלק מתהליך הלמידה. על מנת ליצור תלמידים סקרנים ושיעורים מגוונים ומעניינים יש להתנסות באסטרטגיה זו

# data[].attributes.body
ללמד אותם לשאול שאלות שמעוררות חשיבה

# data[].attributes.headline
שגרת חשיבה ר.ח.ש לעודד לשאול שאלות חשיבה ולוח השאלות

# data[].attributes.subject
שגרת חשיבה ר.ח.ש לעודד לשאול שאלות חשיבה ולוח השאלות

# data[].attributes.headline
בזמן שמתמודדים בטקסט עם ניתוח מקור או קריקטורה לשאול שאלות.

# data[].attributes.subject
בזמן שמתמודדים בטקסט עם ניתוח מקור או קריקטורה לשאול שאלות.

# data[].attributes.headline
יש בתחילה ללמד אותם סוגי שאלות...לתת להם לשאול שאלות באופן עצמאי והם יקבלו מחוון עם שאלות.

# data[].attributes.subject
יש בתחילה ללמד אותם סוגי שאלות...לתת להם לשאול שאלות באופן עצמאי והם יקבלו מחוון עם שאלות.

# data[].attributes.body
עד כמה להעמיק בשאלות?

# data[].attributes.body
להביא חפץ מסקרן לכיתה שיעורר שאלות

# data[].attributes.body
ניסיתי את יר"ל ורח"ש וזה עבד מעולה גם בחנ"מ!

# data[].attributes.body
איך להניע תלמידים לשאלת שאלות שאינן רק בדיקת ידע.
איך מגיעים לדרגה שתלמיד מהין שיש לו מה לשאול (מודל יר"ל) בדגש על מה רוצה לדעת. לעיתים מה שהם לומדים הוא חדש להם והם חסרים את המיומנות של חשיבה לשאלות.

# data[].attributes.body
בשאלות רח"ש ההתמקדות במה אני חושב.

במודל הא"ב - להראות שיש הרבה סוגי שאלות שניתן לשאול על אירוע/התנהלות/ תופעה.

# data[].attributes.body
בשאלות מקור חזותי שואל הרבה על מה רואים? איזה רגש מעורר? מה המסר הסמוי הגלוי?
כעת יכול לצרף גם א שאלות מה חושב וכן את אילו שאלות זה מעורר אצלי

# data[].attributes.body
לצאת מהשבלונה של שאלת שאלות הדומות לשאלות עליהם יבחנו.

# data[].attributes.headline
דיקלה ספיבק ברגר

# data[].attributes.subject
דיקלה ספיבק ברגר

# data[].attributes.body
חשובה ההדרגתיות ומתן הקביים ללמידת אסטרטגיה כזו. שינוי דרך למידה ודרך הקנייה או שימת זרקור על חקר וטיפוח סקרנות יכולים לשדרג את תחושת המסוגלות הן של המורה הן של התלמידים.

# data[].attributes.headline
דיקלה ספיבק ברגר

# data[].attributes.subject
דיקלה ספיבק ברגר

# data[].attributes.body
החשיבות של שאילת שאלות מצד התלמידים ככלי להערכת הידע.גריין בתחילת שיעור מעורר פלאים - מוסיף עניין וסקרנות. השימוש בעוגן של מחסן שאלות כדי להמשיך ולהעלות עוד שאלות זה רעיון מצויין.

# data[].attributes.headline
דיקלה ספיבק ברגר

# data[].attributes.subject
דיקלה ספיבק ברגר

# data[].attributes.body
מאוד אהבתי את הרעיון של גלגל שאילת השאלות בסיום שיעור/יחידת לימוד.

# data[].attributes.headline
דיקלה ספיבק ברגר

# data[].attributes.subject
דיקלה ספיבק ברגר

# data[].attributes.body
איך לעודד את כל התלמידים על מגוון יכולותיהם לשאול שאלות באשר הן?

# data[].attributes.headline
מיכאל פיאצה סד 

# data[].attributes.subject
מיכאל פיאצה סד 

# data[].attributes.body
כיצד לעודד תלמידים שבאמת לא מביעים עניין בשיעור לשאול שאלות?

# data[].attributes.headline
מיכאל פיאצה סד 

# data[].attributes.subject
מיכאל פיאצה סד 

# data[].attributes.body
הפעילויות שהוצגו הבהירו לי כיצד אפשר לשלב דרישה לשאילת שאלות מהתלמידים כחלק מובנה מהשיעור, ולא להסתמך על הזיכרון שלי...

# data[].attributes.headline
מיכאל פיאצה סד 

# data[].attributes.subject
מיכאל פיאצה סד 

# data[].attributes.body
הסרט מציג בצורה טובה מאד בעיניי את החשיבות שבשאילת שאלות, את החשיבות לא להיצמד למוכר (ספר לימוד) ולנסות ללמד בצורה שונה ומעוררת סקרנות. אני חושב שזה עזר לי לחדד את הדברים.

# data[].attributes.body
הוצגו במצגת מספר רעיונות לעבודה נחמדה בכיתה על שאילת שאלות (למשל, בגלגל המזל).

# data[].attributes.body
מה עושים כשהתלמידים לא מוכנים להפעיל את מוחם ולחשוב על שאלה אחת?

# data[].attributes.body
כיצד מעודדים את התלמידים לשאול הכל? גם שאלות 'לא טובות' שמהן ניתן יהיה ללמוד.

# data[].attributes.body
הכלים המעשיים (המתודות) ללמידה והרחבה של הנושא.

# data[].attributes.body
המושג סקרנות בהקשריו השונים.

כיצד משקמים סקרנות ילדית?

# data[].attributes.body
אהבתי את הסרטון שמראה עד כמה שאלות מאפשרות, פתוחות ומסקרנות מעוררות עניין בשיעור.

הבנתי עד כמה חשובה המיומנות וההוראה שלה לתלמידים

# data[].attributes.body
לפתוח כל שיעור עם שאלה מעוררת סקרנות ולא סתם חזרה על השיעור הקודם.

לעודד תלמידים לענות גם אם אינם בטוחים בתשובתם ולקיים דיון מכבד

# data[].attributes.body
אהבתי את הרעיון של שאילת שאלות ככלי לעורר סקרנות, דיון, שיתוף ולא רק ככלי הערכה של ידע

# data[].attributes.headline
נועה לב קישון

# data[].attributes.subject
נועה לב קישון

# data[].attributes.body
מהי שאלה "טובה"? כיצד אוכל לעורר את הסקרנות אצל התלמידים בכלל לשאול שאלות שמעניינות וקושרות את עולמם להיסטוריה?

# data[].attributes.headline
נועה לב קישון

# data[].attributes.subject
נועה לב קישון

# data[].attributes.body
שאלות הקשורות לעולם הפנימי שלי, שאלות שנובעות מהרצון להתקדם ולדעת יותר

# data[].attributes.headline
נועה לב קישון

# data[].attributes.subject
נועה לב קישון

# data[].attributes.body
אני מכירה את מאמרו של מיכאל הרפז בנושא שאילת שאלות והאופן שבו הוא מלמד את חשיבותן כאמצעי ללימודי ההיסטוריה. גם כאן למדתי את אסטרטגיית החשיבה שעומדת מאחרויי השאלה והחשוב ביותר כיצד ליישם אותן בכיתה ועבור הלומד

# data[].attributes.headline
ריקי סוויד מסרנו

# data[].attributes.subject
ריקי סוויד מסרנו

# data[].attributes.body
מצרפת את התשובה פעם נוספת היות וכל הקישורים שהיו נמחקו.

מאתגר לגרום לתלמידים השקטים להשתתף בשאלות שאני שואלת

# data[].attributes.headline
ריקי סוויד מסרנו

# data[].attributes.subject
ריקי סוויד מסרנו

# data[].attributes.body
שגרת חשיבה רי"ש

# data[].attributes.headline
ריקי סוויד מסרנו

# data[].attributes.subject
ריקי סוויד מסרנו

# data[].attributes.body
קיבלתי רעיונות ועוד כלים. גם חיזוק לדרך העבודה שלי בשיעורים עם שימוש בשאילת שאלות

# data[].attributes.headline
ריקי סוויד מסרנו

# data[].attributes.subject
ריקי סוויד מסרנו

# data[].attributes.body
באשר להנחיות, צריך הנחיות ברורות.

כאן אין שאלה או משהו מוגדר להשיב עליו

# data[].attributes.headline
ריקי סוויד מסרנו

# data[].attributes.subject
ריקי סוויד מסרנו

# data[].attributes.body
שגרת חשיבה חשובה לכל התלמידים לא חשוב באיזו רמה. בעבר חשבו שזה רק לחזקים אך מחקרים הוכיחו שזה חשוב לכל הכיתה גם לתלמידם שיש להם יוצר אתגרים.

# data[].attributes.body
איך לגרום גם לביישנים לשאול ואיך להשאיר את השאלות כמהו ספונטני שנובע מסקרנות

# data[].attributes.body
גרם לי להבין כמה החלק הראשון של השיעור ובו "רענון החומר" פשוט מייבש

# data[].attributes.body
האם נכון יותר לשאול בעצמי הרבה שאלות בהתחלה ואז לתת להם במה או להביא אמצעים חזותיים של סיפורים ומצבים ולבקש מהם לשאול