# data[].attributes.attachment_caption
Elever som är vana vid digitalt format läser lika bra på skärm som på papper

# data[].attributes.headline
Elever som från början får lära sig strategier för att läsa på skärm läser lika bra på det som på papper (Skolverket 2023)

# data[].attributes.subject
Elever som från början får lära sig strategier för att läsa på skärm läser lika bra på det som på papper (Skolverket 2023)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Läsande på skärm och på papper

Om mediet för läsning, det vill säga om man läser på skärm eller på papper, spelar roll för kvaliteten på läsningen har diskuterats under en längre tid. Inte minst sedan allt fler skolbarn använder digitala verktyg under sin skolgång. Studier har kommit fram till att man som läsare tenderar att läsa digital text mer ytligt och att exempelvis hyperlänkar kan göra att vi klickar oss vidare. Risken finns då att vi tappar fokus i vår läsning.

De kanadensiska forskarna Annisette och Lafreniere skriver om vad de kallar för ytlighetshypotesen. Enligt denna hypotes är ytlig läsning vanlig vid läsning på skärm och den ytliga läsningen innebär att läsaren är mindre fokuserad på läsningen och inte på samma sätt processar det som läses.

Denna hypotes har använts för att förklara orsaken till att elevers läsförståelse av mer krävande texter med mycket information är sämre då de läser på skärm. Den ytliga läsningen förknippas med läsande av digitala texter, som även karakteriseras av att de läses snabbt genom att läsaren till exempel scrollar medan texten läses.

Metastudier - där slutsatser dras från resultaten i ett flertal tidigare studier - om hur läsförståelsen påverkas av att läsa på skärm jämfört med papper har bland annat genomförts av den amerikanska forskaren Virginia Clinton. Utifrån de 33 studier som studerades mellan 2008 och 2018 drar Clinton slutsatsen att läsförståelsen är något sämre när man läser förklarande texter på skärm.

Dock påvisades ingen skillnad i läsförståelse av berättande texter. Att läsförståelsen är sämre på skärm menar Clinton kan ha att göra med att läsning på skärm förknippas med läsning för nöje, medan läsning på papper förknippas med mer utmanande läsning för att lära. Detta kan även förklara varför läsare uppger att de har svårare att koncentrera sig på läsning på skärm och oftare tappar fokus och börjar tänka på annat.

Eftersom många läser på skärm dagligen nu för tiden, och många texter enbart finns publicerade digitalt, är det viktigt att ta reda på vad det innebär för skola och undervisning. Det är också viktigt att ta reda på hur lärare och elever kan arbeta för att utveckla den digitala läsningen.

Yngre elevers läsande på skärm studeras

I en nyligen publicerad artikel från 2022 beskriver de italienska forskarna Florit med flera en undersökning som de gjort bland 6-7-åringar. Undersökningen gjordes för att ta reda på om det finns skillnader mellan att läsa digital och tryckt text för elever som just lärt sig läsa.

Denna elevgrupp har sällan studerats tidigare inom forskningsområdet och forskarna menar att det är av vikt eftersom det nu är vanligt att denna elevgrupp använder digitala verktyg då de lär sig att läsa och skriva i skolan. Det är också sannolikt att dessa elever har socialiserats in i digital läsning även i hemmiljön från en tidig ålder.

Tidigare forskning inom området har ofta fokuserat på äldre elever som vanligtvis först lärt sig läsa på papper, för att senare gå över till digital text. I en annan metastudie om jämförelser mellan läsning på skärm och på papper gjord av Delgado och kollegor, är till exempel 38 av 52 studier gjorda med universitetsstudenter.

Påverkar förändrade läsvanor läsförståelsen?

En hypotes som Florit med flera ställer sig för att förklara skillnaderna i läsförståelse vid läsning av digital text och pappersburen text handlar just om att de digitala texterna läses mer ytligt. Den ytliga läsningen kopplas till en förförståelse om att digital kommunikation och interaktion oftast sker snabbt.

Enligt denna hypotes skulle läsaren alltså koppla samman digital läsning med snabb ytlig läsning medan pappersburen text förknippas med läsning i lärande syfte. Att fokusera undersökningen på just unga läsare som från början av sin skoltid använt digitala verktyg menar Florit med kollegor kan göra skillnad eftersom dessa elever i unga år även läser digitala texter i syfte att lära, och kanske inte har hunnit skaffa sig läsvanor baserade på i vilket medium de läser.

För att undersöka de unga läsarnas läsförståelse har de italienska forskarna gjort en rad analyser för att till exempel ta reda på

om läsförståelsen påverkades av mediet skärm eller papper

om textgenren påverkade läsförståelsen

om elevernas läsförståelse påverkades om de föredrog att läsa digitalt eller på papper.

En viktig aspekt att betona är att de texter som eleverna läste inte innehöll några hyperlänkar. Texttyperna var berättande texter och faktatexter utan några multimodala inslag så som exempelvis ljud eller rörliga bilder. Alla texterna handlade om djur. Dessa textgenrer valdes utifrån att de är vanligt förekommande i de yngre åren då elever lär sig läsa.

Läsförståelsen ökar om eleverna tycker om texten de läser

När läsförmågan undersöktes skiljde forskarna mellan att "läsa mellan raderna" och att förstå huvudbudskapet i texten. Skillnaderna mellan att läsa digitalt och på papper var små då det gällde att förstå huvudbudskapet. Starkare läsare läste till och med något bättre då de läste på skärm.

Då det gällde att "läsa mellan raderna" var resultatet något sämre när eleverna läste på skärm, men skillnaden var mindre för de starkare läsarna. Det visade sig också att om eleverna tyckte om texten ökade läsförståelsen, då spelade det ingen roll om texten var digital eller lästes på papper.

Det är viktigt att tidigt lära sig strategier för att läsa på skärm

Forskarna menar att en viktig slutsats de kan dra utifrån studien är att läsare som tidigt har erfarenhet av digital läsning i syfte att lära inte verkar ha samma svårigheter med digital läsning som elever som först lärt sig läsa på papper för att senare övergå till digital läsning. Studiens huvudsakliga resultat är att

ju bättre elevernas generella läsförmåga var, desto bättre var deras läsförståelse oavsett om de läste på skärm eller papper

eleverna i undersökningen hade lättare att uppfatta huvudbudskapet när de läste på skärm

när eleverna skulle läsa mellan raderna var läsförståelsen något sämre på skärm, men den skillnaden saknades bland de starkare läsarna

textgenre inte påverkade elevernas läsförståelse

elevernas läsförståelse ökade då de tyckte om texten de läste

läsförståelsen inte påverkades av vilket medium som eleverna föredrog.

Sammantaget pekar resultaten av denna undersökning mot att läsförståelsen hos elever som tidigt i sin skolgång läser på skärm inte påverkas på samma sätt som visats i tidigare studier av om de läser på skärm eller papper. Det gäller vid läsning av texter utan länkar eller multimodala inslag.

Eleverna i denna studie hade i skolan från början fått erfarenhet av att läsa på skärm i lärande syfte och verkar därför inte på samma sätt förknippa digitalt läsande med snabb och ytlig läsning. Resultaten för god läsförståelse vid digital läsning pekar på vikten av att utveckla elevernas generella läsförmåga, samt att tidigt ge dem strategier och erfarenhet av att läsa texter på skärm för att lära.

Text: Anna-Lena Gohde, Malmö universitet

Källor:

Annisette, L. E., & Lafreniere, K. D. (2017). Social media, texting, and personality: A test of the shallowing hypothesis Länk till annan webbplats. . Personality and Individual Differences, 115, 154-158.

Clinton, V. (2019). Reading from paper compared to screens: A systematic review and meta-analysis Länk till annan webbplats. . Journal of Research in Reading, 42, 288-325.

Delgado, P., Vargas, C., Ackerman, R., & Salmer_on, L. (2018). Don't throw away your printed books: A meta-analysis on the effects of reading media on reading comprehension Länk till annan webbplats. . Educational Research Review, 25, 23-38.

Florit, E., de Carli, P., Lavelli, M. & Mason, L. (2022). Digital reading in beginning readers: Advantage or disadvantage for comprehension of narrative and informational linear texts? Länk till annan webbplats. Journal of Computer Assisted Learning.

# data[].attributes.attachment_link.title
Elever som är vana vid digitalt format läser lika bra på skärm som på papper

# data[].attributes.attachment_link.description
En ny studie visar att 6-7 åringar som får erfarenhet av digital läsning inte verkar ha samma svårigheter med detta som elever som först lärt sig läsa på papper. Resultatet skiljer sig från tidigare undersökningar om digital läsning, som har gjorts på äldre elever.

# data[].attributes.attachment_caption
Digitalt lyssnande kan gynna språkutveckling för vissa elevgrupper

# data[].attributes.headline
Digitalt lyssnande kan gynna språkutvecklingen (Skolverket 2022)

# data[].attributes.subject
Digitalt lyssnande kan gynna språkutvecklingen (Skolverket 2022)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Att ta till sig text är inte längre synonymt med att sitta stilla. Den digitala tekniken har möjliggjort att vi kan röra oss runt i världen med händerna fria, samtidigt som vi tar till oss böckers innehåll med öronen. Ljudbokens genomslag har väckt frågor hos forskarna Laureen Singh och Patricia Alexander.

I en studie från 2022 undersökte de om det var möjligt att fastslå när det finns en vinst med att använda ljudböcker i stället för tryckta böcker när målet är att uppnå förståelse av text. Närmare bestämt ställde de sig frågan om, under vilka omständigheter och för vilka ljudböcker fungerar som ett kraftfullt verktyg för att stötta textförståelse (jämfört med tryckta texter).

Att förstå en text är en process

I artikeln förklaras förståelse av texter som en process - genom att individer interagerar med en text sker ett meningsskapande. Interaktionen kan ske i olika miljöer (hemma, skolan, bilen etcetera) och för olika syften (nöje, kunskap, information med mera). Interaktionen med texten innebär alltid att olika språkliga enheter processas i relation till varandra. Det vill säga att ord förstås i relation till den mening de står i och att meningar får betydelse genom det stycke de ingår i.

Vem som har skrivit texten spelar också roll vid meningsskapandet. Singh och Alexander påpekar flera gånger att tryckta texter här kan ha en fördel då de finns kvar permanent på ett annat sätt än ljudet från en uppläsare. Det är lättare, menar författarna, att kasta ett öga uppåt på en sida för att säkerställa till exempel vem det var som talade i en dialog, än att spola tillbaka i en ljudfil och hitta rätt ställe för att kontrollera vem som talade.

Att genomföra en systematisk litteraturstudie

Den metod Singh och Alexander använt sig av i sin artikel är systematisk litteraturöversikt, det vill säga att de systematiskt studerat redan publicerade artiklar för att besvara sin forskningsfråga. Utifrån forskningsfrågan identifierade de sökord för att hitta artiklar i databaser. De behöll endast de artiklar som rapporterade en genomförd studie i vilken förståelse av text vid lyssnande av ljudbok och läsning av tryckt text jämförts. Singh och Alexanders första sökning i databaser gav strax över 1 000 träffar. Genom de olika stegen landade de slutligen på 28 artiklar och fyra avhandlingar, vilka de baserar sina resultat på.

22 av studierna i datamaterialet var utförda i klassrum. Av dessa var tolv studier med elever från grundskolan upp till år sex och tio med studenter. Övriga studier var genomförda utanför en skolkontext. Studenter är ofta endast ett eller ett par år äldre än gymnasieelever och det framstår därmed som relevant att även belysa dessa resultat då samtliga artiklar har försökt jämföra förståelsen av text vid lyssnande respektive läsning av tryckt text.

Singh och Alexander kunde inte se att det var någon skillnad i förståelse mellan lyssnande och läsande när texten som behandlades var skönlitterär. Singh och Alexander diskuterar ifall det faktum att människor väl känner till hur en berättelse är uppbyggd kan vara en förklaring till att det är lätt att uppnå förståelse för skönlitterär text genom att enbart lyssna.

Om det var en faktatext däremot, så blev förståelsen bättre genom läsning i tryckt format. Ju äldre eleverna är, desto komplexare faktatexter möter de. Singh och Alexander såg i resultaten från de studier de studerat att läsförståelse av mer komplexa faktatexter främjades av att de lästes i tryckt format. De framhåller även här varaktigheten i tryckt format, att läsaren kan gå tillbaka i texten enklare, samt göra anteckningar på ett annat vis än vid lyssnande.

Singh och Alexander påpekar att nästan ingen av studierna talar om betydelsen av berättarens röst som ett sätt att förklara ökad eller minskad förståelse. Berättarröstens påverkan på den som lyssnar har däremot framhållits av bland andra de danska forskarna Iben Have och Birgitte Stougaard Pedersen 2021. De menar att man inte kan bortse från röstens påverkan på texten, eftersom det är just en röst som är central i ljudböcker. Via intonation, ljudstyrka och tempo kan berättarens röst förstärka, eller försvåra, förståelsen av en text.

Att lyssna och läsa är framgångsrikt i vissa fall

Att lyssna och läsa en tryckt text samtidigt jämfördes med att enbart läsa i tryckt format i en del av studierna. Kombinationen verkade vara en fördel för förståelsen i några fall - till exempel när det var nybörjarläsare som inte knäckt koden än eller när en äldre läsare kämpade med avkodningen. För läsare som inte kämpar med avkodningen kan läsning med stöd av lyssning nästan vara störande, då de flesta läser (tyst) snabbare än berättarrösten (som läser upp texten högt), vilket leder till att materialet presenteras i otakt.

Singh och Alexander skriver att det därmed för goda läsare blir för mycket information att processa. För läsare som kämpar med avkodning blir förhållandet annorlunda och berättarrösten är mer i takt med den visuella avkodningen. Det här menar Singh och Alexander kan vara en förklaring till att kombinationen av att läsa och lyssna verkar leda till en ökad förståelse av texten för just den gruppen.

En annan grupp som tjänar på att lyssna i kombination med att läsa, enligt de studier som ingår i Singhs och Alexanders artikel, är andraspråksinlärare. De får genom den kombinationen en chans att höra hur ord ska uttalas samtidigt som de ser hur orden stavas. Svenskan är inte ett helt ljudenligt språk och ett ord som till exempel "kör" uttalas olika beroende på sin kontext. Eleven kanske känner till ordet "kör" i betydelsen köra en bil, men vet ej hur det stavas. När eleven hör berättarrösten läsa kör uttalat som "tjör" så får eleven en möjlighet att både förstå ordet i sitt sammanhang och lära sig hur det ska uttalas.

Vad det gäller andraspråksinlärare så verkar inte åldern ha någon betydelse, utan samtliga studier med andraspråksinlärare visade på en bättre läsförståelse för den gruppen när de parallellt lyssnade på en text och läste den i tryckt format. Singh och Alexander poängterar att samtliga av studierna med andraspråksinlärare har använt sig av skönlitterära texter, så vad som gäller för förståelse av faktatexter för andraspråksinlärare som tar till sig text i en kombination av ljud och text är fortfarande okänt.

Strategier behövs för att förstå en text via ljud

De flesta som arbetat i skolan i några år minns nog när lässtrategier kom in i läroplanen efter nedslående PISA-resultat och hur arbetet kring lässtrategier stärktes i styrdokumenten. Forskaren Tattersall Wallin vill med sin forskning från 2022 framhäva att skolan med det stadigt ökande ljudbokslyssnandet behöver fundera kring ljudbokens plats i utbildning.

Tattersall Wallin beskrev i sin avhandling hur lyssning av texter stundtals sker parallellt med andra aktiviteter och hur det ibland av ungdomar jämställs med att se en tv-serie eller en film. För att nå förståelse i ett utbildningssammanhang krävs ett aktivt lyssnande och strategier för lyssnandet. Det påståendet är i samklang med tankar från det dansk-svenska forskarprojektet "Reading between media" som pågått mellan 2019 och 2022, vilket tidigare nämnda Have och Pedersen tillhörde.

De skriver bland annat att lyssnande kräver koncentration då en ström av ord snabbt träffar örat. Elever behöver också, vilket deras projekt visade, stöd i att bygga inre bilder av det de lyssnar på. Det kan erhållas genom att pausa i lyssnandet och låta små grupper av elever beskriva för varandra vad de ser framför sig. Hur ser det ut där berättelsen är just nu? Hur tänker de sig att en viss person rör sig? och liknande frågor.

I forskningsprojektet fick elever även ta del av texter i olika format, bland annat genom att lyssna. De danska forskarna Ayoe Quist Henkel, Sarah Mygind och Helle Bundgaard Svendsen konstaterade att eleverna inledningsvis hade uppfattningen att det skulle vara enkelt att förstå text genom att lyssna på ljudböcker, men att de fick kämpa med att bygga inre bilder och att få en helhetsförståelse av texten.

Resultaten visade på vikten av att lärare och elever tillsammans utvecklar strategier för att vara aktiva lyssnare. Lärarna kan till exempel i sin undervisning lyfta aspekter som vad det innebär att vara en aktiv lyssnare, vad det innebär att inte "se" texten, att inte kunna gå tillbaka i den med lätthet samt vad det innebär att kunna ändra hastigheten och, slutligen, om lyssnandet ska ske stillasittande eller i rörelse.

Sammanfattningsvis blir det tydligt att lärare dels behöver fundera över i vilka sammanhang lyssning av en text är att föredra, dels när det är mindre lämpligt. Om lärare ger elever valet att lyssna på en bok behövs undervisning om strategier för att kunna ta till sig och förstå texten. Elever som kämpar med avkodning och andraspråkselever är de som kan vara mest betjänta av att få lyssna på text i kombination med att läsa, enligt forskningens resultat i denna artikel.

Text: Eva Wennås Brante, Malmö universitet

Källor:

Have, I., & Pedersen, B. S. (2021). Reading audiobooks. In Beyond Media Borders, Volume 1 (pp. 197-216). Palgrave Macmillan, Cham.

Henkel, A. Q., Svendsen, H. B., & Mygind, S. (2022). Læseoplevelser i tre medier: Rapport om 8. klasseelevers læseoplevelser af fortællingen Nord som papirbog, lydbog og digital fortælling. In a Læseoplevelser i tre medier (pp. 1-42). Aarhus Universitet.

Singh, A., & Alexander, P. A. (2022). Audiobooks, print, and comprehension: What we know and what we need to know. Educational Psychology Review, 1-39.

Tattersall Wallin, E. (2022). SOUND READING: Exploring and conceptualising audiobook practices among young adults (Doctoral dissertation, Högskolan i Borås).

# data[].attributes.attachment_link.title
Digitalt lyssnande kan gynna språkutveckling för vissa elevgrupper

# data[].attributes.attachment_link.description
Digitalt lyssnande är inte med säkerhet bästa sättet att nå förståelse av en text. Vissa grupper tjänar på att lyssna på böcker, medan det för andra inte är någon vinst. De som tjänar mest är elever som är i början av sin läsutveckling och nyanlända elever.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Baron, N. S. (2021). How we read now: strategic choices for print, screen, and audio. Oxford University Press.

Baron, N. S. (2017). Reading in a digital age. Phi Delta Kappan, 99(2), 15-20.

Cederlund, K. & S. Sofkova Hashemi (2018), 'Multimodala bedömningspraktiker och lärares lärande', Educare 1, 43-68.

Danielsson, K. & Selander, S. (2021) Multimodal Texts in Disciplinary Education. A Comprehensive Framework. Cham: Springer.

Godhe, A-L. & Sofkova Hashemi, S. (2019) Att skapa föränderliga och sammansatta digitala texter. I Godhe, A-L. & Sofkova Hashemi, S. (red.) Digital kompetens för lärare. Malmö: Gleerups.

Hattie, John (2012). Synligt lärande för lärare. Natur & Kultur.

Kucirkova, Natalia (2019) Socio-material directions for developing empirical research on children's e-reading: A systematic review and thematic synthesis of the literature across disciplines. Journal of Early Childhood Literacy.

Lim, F. V. & Toh, W. 2020. How to teach digital reading? Journal of Information Literacy, 14(2), pp. 24-43.

Serafini, F. (2012), 'Expanding the four resources model: Reading visual and multi-modal texts', Pedagogies: An International Journal, 7/2, 150-64. doi: 10.1080/1554480X.2012.656347

Sofkova Hashemi, S., Godhe, A-L. & Magnusson, P. (2019) Digitala kompetenser i svenskämnet - tendenser i den reviderade läroplanen. I Nordenstam, A. & Parmenius-Swärd, S. (red.) Digitalt. Svensklärarföreningens Årsskrift 2018, s. 100-116.

Sofkova Hashemi, S., Godhe, A-L. & Magnusson, P. (2019) Digitala kompetenser i svenskämnet - tendenser i den reviderade läroplanen. I Nordenstam, A. & Parmenius-Swärd, S. (red.) Digitalt. Svensklärarföreningens Årsskrift 2018, s. 100-116.

Stougaard Pedersen, B., Engberg, M., Have, I., Henkel, A. Q., Mygind, S., & Bundgaard Svendsen, H. (2021). To Move, to Touch, to Listen: Multisensory Aspects of the Digital Reading Condition. Poetics Today, 42(2), 281-300.

Läroplan för grundskolan, förskoleklassen och fritidshemmet, REVIDERAD 2019
Kommentarmaterial i svenska för grundskolan Länk till annan webbplats.

# data[].attributes.attachment_link.description
Att läsa digitalt, på en datorskärm eller annan enhet, skiljer sig från att läsa på papper. Syftet med den här webbtexten är att fler ska få kunskap om digital läsning. Det är också en viktig förberedelse inför digitaliseringen av de nationella proven.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Under pandemiåret 2020 växte antalet sålda digitala böcker med 35 procent och passerade för första gången antalet tryckta böcker.

Mest ökade ljudböckerna, något som gav upphov till en debatt där framför allt litteraturvetare och författare menade att det är stor skillnad mellan att lyssna på och läsa en bok.

Alexandra Borg, forskare och lektor i litteraturvetenskap vid Uppsala universitet, var en av de som deltog i debatten:

- Skillnaden ligger på en teknisk nivå. Annars skulle jag säga att det inte är någon skillnad på att läsa eller lyssna till en bok, om vi talar om kognition, utan att det handlar om vana.

Läsa eller lyssna - sak samma för hjärnan

- Föreställningen att personer som inte kan läsa tryckt text utan i stället lyssnar på den, låt säga på grund av synnedsättning, inte skulle förstå en text lika bra som en person som läser texten i tryck, finner jag märklig och inte så lite förolämpande, säger Alexandra Borg.

- Sedan kan ju intrycket och upplevelsen av boken färgas av att det är en skådespelare som läser upp boken, men texten och innehållet är samma. När det gäller en tryckt text kan ju faktorer som papperskvalitet och typsnitt påverka. Det finns studier som visar att samma centra i hjärnan aktiveras när man läser respektive lyssnar på en text, att det är samma typ av processer som sker när texten avkodas.

Snobbig inställning till ljudböcker

Alexandra Borgs forskning handlar om hur digitaliseringen påverkar vår litterära och bokliga kultur. Men det finns flera forskare som också jämfört vad som händer i hjärnan när vi lyssnar på respektive läser en text.

I en av studierna, som publicerades i augusti 2019 av forskare vid University of California, hade forskarna placerat nio personer, sex män och tre kvinnor, i en magnetkamera.

Där hade de först fått lyssna till en text, sedan läsa samma text, alltmedan maskinen registrerade vad som hände i hjärnan. Resultatet blev en 3D-karta över hjärnan som visade vilka områden som aktiverades av de ord som tog sig in via ögonen respektive öronen.

Visserligen hade forskarna förväntat sig en viss överensstämmelse mellan "läs-kartan" och "ljud-kartan", men inte att den skulle vara så stor. Kartorna var i stort sett identiska.

Studien blev omskriven i medier i flera länder. Och brittiska The Telegraph spådde i sin rubrik att detta var slutet på, vad de menade, en snobbig inställning till ljudböcker.

Vi minns tre sekunder bakåt i tiden

Mikael Roll är forskare i neurolingvistik vid Lunds universitet. Med hjälp av EEG har han och hans kollegor tagit reda på vad som händer i hjärnan när vi läser. En upptäckt var att läsaren försöker skapa fraser som är 2,7 sekunder långa. Det är också så långt som det auditiva korttidsminnet sträcker sig.

- Om du lyssnar på någon som pratar kan man komma ihåg exakt vad som sades i upp till tre sekunder, efter det kan man komma ihåg innebörden men minns inte ordföljd och grammatisk form. Det verkar vara samma sak när vi läser tyst, att man aktiverar formen av det man läser de första sekunderna. Man kan säga att vi har ett tidsfönster på två, tre sekunder bakåt då man kommer ihåg mer exakta ljudupplevelser och det gäller även läsning av text.

Men även om lyssning och läsning orsakar likartade processer i hjärnan handlar det om två olika format med olika förutsättningar.

Varning för minskad läsning av text

- Det man kan se konkret är att när man adapterar fackböcker för ljudformatet tar man inte med alla notapparater och källhänvisningar utan hänvisar till hemsidan, säger Alexandra Borg.

Ljudboken har inte heller möjlighet att använda fetstil eller VERSALER för att markera vissa delar av texten. Här kan å andra sidan uppläsaren komma in och - med sin röst som verkningsmedel - stötta det författaren haft som avsikt att förmedla.

Samtidigt som Alexandra Borg påpekar att det ökade lyssnandet på ljudböcker för det positiva med sig att allt fler läser böcker, varnar hon för det minskande läsandet av tryckt text.

- Något som jag tycker är viktigt och alarmerande är att läsandet av tryckt text går ner så mycket som det gör. När du läser en tryckt text ser du ju också hur orden stavas, du relaterar ljudet till en ordbild, som du sedan har med dig när du själv skriver. Om du bara lyssnar på text försvagas ju i förlängningen ditt skriftspråk.

Läsa genom att lyssna

Elisa Tattersall Wallin är doktor i biblioteks- och informationsvetenskap på Högskolan i Borås. Hennes avhandling handlade om hur ljudböcker konsumeras, men det fanns också en teoretisk del.

- När jag började doktorera för fem år sedan fanns inte mycket forskning, så jag har utvecklat ett koncept för hur vi kan prata om ljudböcker.

De begrepp hon föreslår är reading by seeing och reading by listening. Hennes forskning bygger dels på intervjuer med unga vuxna, dels på data från de appar som används för att lyssna på böcker.

Ljudböcker gör måste-sysslor roligare

- Apparna används väldigt mycket på dagtid så det finns uppenbarligen en möjlighet att lyssna när man är i skolan eller på jobbet. De används mycket mindre på helger och tidig kväll, sedan går användandet upp igen på kvällen när man ska somna.

De unga vuxna som intervjuades använde ljudböcker i samband med hushållssysslor och träning för att göra den typen av måste-sysslor lite roligare. Men lyssnandet kunde också användas för att lindra stress och hantera negativa känslor. Under pandemin, när lunchrasten inte var ett tillfälle att umgås med kompisarna, kunde den lediga tiden tillbringas med en ljudbok.

- Man kanske la sig på sängen och vilade ögonen, för det var mycket skärmtid. Ljudboken blev ett slags ersättning för kompisarna, säger Elisa Tattersall Wallin.

Enligt Elisa Tattersall Wallin drar det nya formatet också in nya läsare.

Ljudböcker går att läsa på ett nytt sätt

- Jag ser två tendenser i min forskning. En är att ljudböcker används av folk som älskar läsning och det här är ett nytt format. Den andra kategorin användare är personer som ogillar tryckta böcker, alternativt har lässvårigheter. Jag skulle säga att ljudböckerna möjliggör en ny sorts läsning och ökar tiden som folk spenderar med böcker.
Text: Johan Frisk på uppdrag av forskning.se

Ljudböcker krävde mer av eleverna

Forskningsstudien Läsning mellan medier har undersökt hur barn i en dansk skola upplever digitala verktyg, som till exempel ljudböcker. Resultatet förvånade forskarna.

- Vi antog att många elever kanske skulle tycka en ljudbok var enklare att ta till sig än att läsa en fysisk bok. Men det stämde inte - många saknade verktyg för att kunna lyssna ordentligt, de hade svårt att koncentrera sig och visste inte vad de skulle göra medan de lyssnade. Att läsa en ljudbok eller en interaktiv applikation krävde mer av eleverna, även man skulle kunna tro att det är enklare att läsa så, säger Maria Engberg, docent i medieteknik vid Malmö universitet.

Läs mer: Optimera din digitala läsning

Ljudböckerna kräver ett annat angreppssätt, visar studien. Att tänka på för den som ska lära via ljudböcker:

Att lyssna på en bok stimulerar andra sinnen än när du läser. Läsrösten har också betydelse för hur man upplever texten.

Det går inte att skumma igenom en ljudbok på samma sätt som en vanlig bok, och inte heller granska ljudbokstext på samma sätt som när man har en tryckt bok i handen.

Att stanna upp då och då, dela och prata om en uppläsningssekvens med andra, är bra för lärandet med ljudböcker. Tänk på att det går att individualisera den text man lyssnar på, genom att sänka eller öka hastigheten på uppläsningen.

Källa: " Reading Between Media: Developing and Encouraging Children's Multisensorial Reading in a Digital Age ".

# data[].attributes.attachment_link.title
Läsa eller lyssna på en bok? Sak samma för hjärnan - forskning.se

# data[].attributes.attachment_link.description
Under pandemiåret 2020 växte antalet sålda digitala böcker med 35 procent och passerade för första gången antalet tryckta böcker. Mest ökade ljudböckerna, något som gav upphov till en debatt där framför allt litteraturvetare och författare menade att det är stor skillnad mellan att lyssna på och läsa en bok.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Reading-while-listening has been shown to be advantageous in second language learning. However, research to date has not addressed how the addition of auditory input changes reading itself. Identifying how reading differs in reading-while-listening and reading-only might help explain the advantages associated with the former. The aim of the present study was to provide a detailed description of reading patterns with and without audio. To address this, we asked first language (L1) and second language (L2) speakers to read two passages (one in a reading-only mode and another in a reading-while-listening mode) while their eye movements were monitored. In reading-only, L2 readers had more and longer fixations (i.e. slower reading) than L1 readers. In reading-while-listening, eye-movement patterns were very similar in the L1 and L2. In general, neither group of participants fixated the word that they were hearing, although the L2 readers' eye movements were more aligned to the auditory input. When reading and listening were not aligned, both groups' eye movements generally preceded the audio. However, L2 readers had more cases where their fixations lagged behind the audio. We consider why reading slightly ahead of the audio could explain some of the benefits attributed to reading-while-listening contexts.

References

Brown, R, Waring, R, Donkaewbua, S (2008) Incidental vocabulary acquisition from reading, reading-while-listening, and listening to stories. Reading in a Foreign Language 20: 136-63.
Google Scholar

Conklin, K, Pellicer-Sánchez, A, Carrol, G (2018) Eye-tracking: A guide for applied linguistics research. Cambridge: Cambridge University Press.
Google Scholar

Gass, S, Winke, P, Isbell, DR, Ahn, J (2019) How captions help people learn languages: A working-memory, eye-tracking study. Language Learning and Technology 23: 84-104.
Google Scholar

Godfroid, A (2020) Eye tracking in second language acquisition and bilingualism: A research synthesis and methodological guide. Abingdon: Routledge.
Google Scholar

Laubrock, J, Kliegl, R (2015) The eye-voice span during reading aloud. Frontiers in Psychology 6: 1432.
Google Scholar

Meara, P, Miralpeix, I (2016) Tools for researching vocabulary. Bristol: Multilingual Matters.
Google Scholar

Pellicer-Sánchez, A, Tragant, E, Conklin, K, et al. (2018) L2 reading and reading-while-listening in multimodal learning conditions: An eye-tracking study. ELT Research Papers. London: British Council.
Google Scholar

R Core Team (2013) R: A language and environment for statistical computing. Vienna: R Foundation for Statistical Computing. Available at: https://www.r-project.org (accessed May 2020).
Google Scholar

Rayner, K, Pollatsek, A (1989) The psychology of reading. Englewood Cliffs, NJ: Prentice Hall.
Google Scholar

Schotter, ER, Angele, B, Rayner, K (2012) Parafoveal processing in reading. Attention, Perception and Psychophysics 74: 5-35.
Google Scholar

Serrano, R, Pellicer-Sánchez, A (2019) Reading vs. Reading while listening in young learners: An eye-tracking investigation. Applied Linguistics Review. Epub ahead of print 7 June 2019. DOI: 10.1515/applirev-2018-0102.
Google Scholar

Woodall, B (2010) Simultaneous listening and reading in ESL: Helping second language learners read (and enjoy reading) more efficiently. TESOL Journal 1: 186-205.
Google Scholar

# data[].attributes.attachment_link.title
What eye-tracking tells us about reading-only and reading-while-listening in a first and second language - Kathy Conklin, Sara Alotaibi, Ana Pellicer-Sánchez, Laura Vilkaitė-Lozdienė, 2020

# data[].attributes.attachment_link.description
Reading-while-listening has been shown to be advantageous in second language learning. However, research to date has not addressed how the addition of auditory input changes reading itself. Identifying how reading differs in reading-while-listening and reading-only might help explain the advantages associated with the former.

# data[].attributes.headline
Vitt pixelbrus underlättar läsningen för barn med läs och skrivsvårigheter

# data[].attributes.subject
Vitt pixelbrus underlättar läsningen för barn med läs och skrivsvårigheter

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Tidigare studier har visat att barn med koncentrationssvårigheter och/eller ADHD som utsätts för hörselbrus löser kognitiva uppgifter bättre. Men detta är första gången en sådan koppling har visats mellan visuellt brus och kognitiva förmågor som minne och läsförmåga hos barn med läs- och skrivsvårigheter.

- Det visuella bruset vi har utsatt barnen för, även kallat vitt pixelbrus, kan jämföras med att ge barn glasögon. Effekten på läsning och minne var omedelbar, säger Göran Söderlund, lektor i pedagogik vid Göteborgs universitet och professor i specialpedagogik vid Høgskulen på Vestlandet i Norge.

Läsförmåga och minne testades

Studien genomfördes på cirka 80 elever på mellanstadiet i skolor i Småland. Barnen som deltog hade valts ut efter ett läskunnighetstest och var indelade in i tre grupper: goda läsare, barn med vissa lässvårigheter och barn med stora lässvårigheter.

I studien fick barnen läsa tolv ord där de utsattes för fyra olika nivåer av visuellt brus, från inget till mycket visuellt brus. Testet bestod av att se hur många av orden barnen kunde läsa korrekt och hur många de kunde upprepa efteråt.

Barn med lässvårigheter presterade bättre

Resultatet visade att gruppen med stora lässvårigheter, där barnen hade fonologiska svårigheter, presterade betydligt bättre när de utsattes för vitt pixelbrus. De läste fler ord korrekt och mindes också orden bättre. På de goda läsarna och de med vissa lässvårigheter hade bruset inga eller negativa effekter.

- Det här är första gången som effekter på högre kognition påvisas, i detta fall både läsning och minne, med hjälp av visuellt brus, säger Göran Söderlund.

Viktigt med rätt mängd brus

Barnen utsattes för olika nivåer av pixelbrus och resultaten visade att mängden brus är avgörande för läsförmåga och minne.

- Du kan jämföra med att vara närsynt och behöva glasögon. Vi såg att när vi utsatte barnen för mellannivån av brus läste de bättre. Men utan brus och med mycket brus läste de sämre, säger Göran Söderlund och fortsätter:

- Detta resultat visar att barn med läs- och skrivsvårigheter genom ett otroligt enkelt grepp kan få hjälp. Genom att justera skärmar i skolan eller hemma hoppas vi kunna lösa deras problem direkt. Men det här är den första studien i sitt slag och det kräver fler studier.

Mer forskning krävs

Göran Söderlund vill nu forska mer kring effekten av vitt pixelbrus. Han hoppas att nya studier kan ge svar på om träning med visuellt brus under en längre tid kan leda till bestående förbättringar.

- Det är värt att undersöka. Vi vet inte. Och detta är grundforskning och vår första studie. Men våra resultat visar att barnen fick omedelbar hjälp, och då är det viktigt att fortsätta med nya studier för att ta reda på om denna enkla åtgärd, som alla kan göra på sin egen bärbara dator, faktiskt är något som ger varaktigt hjälp till dessa barn.

Vetenskaplig artikel:

Sensory white noise improve reading skills and memory recall in children with reading disability[/language].

Kontakt:

Göran Söderlund, lektor i pedagogik, goran.soderlund@gu.se

# data[].attributes.attachment_link.title
Barn med läs- och skrivsvårigheter läser bättre på flimrande skärm | forskning.se

# data[].attributes.attachment_link.description
Tidigare studier har visat att barn med koncentrationssvårigheter och/eller ADHD som utsätts för hörselbrus löser kognitiva uppgifter bättre. Men detta är första gången en sådan koppling har visats mellan visuellt brus och kognitiva förmågor som minne och läsförmåga hos barn med läs- och skrivsvårigheter.

# data[].attributes.body
OECD:s Senaste rapport (maj 2021) om hur 15-åringars läsvanor, källkriska förmåga och kompplingen digitalisering -läsvanor

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Developing Literacy Skills in a Digital World

Literacy in the 21st century is about constructing and validating knowledge. Digital technologies have enabled the spread of all kinds of information, displacing traditional formats of usually more carefully curated information such as encyclopaedias and newspapers. The massive information flow of the digital era demands that readers be able to distinguish between fact and opinion. Readers must learn strategies to detect biased information and malicious content like fake news and phishing emails. What the PISA 21st-century readers report reveals is that students' access to digital technologies and training on how to use them greatly vary between countries and students' socio-economic profiles. This report explores how 15-year-old students are developing reading skills to navigate the technology-rich 21st century. It sheds light on potential ways to strengthen students' capacity to navigate the new world of information. It highlights how countries need to redouble their efforts to combat emerging digital divides. It also explores what teachers can do to help students navigate ambiguity and manage complexity.

# data[].attributes.attachment_link.title
21st-Century Readers: Developing Literacy Skills in a Digital World | en | OECD

# data[].attributes.attachment_link.description
Literacy in the 21st century is about constructing and validating knowledge. Digital technologies have enabled the spread of all kinds of information, displacing traditional formats of usually more carefully curated information such as encyclopaedias and newspapers. The massive information flow of the digital era demands that readers be able to distinguish between fact and opinion.

# data[].attributes.headline
Det digitala läsandet begrepp och processer 

# data[].attributes.subject
Det digitala läsandet begrepp och processer 

# data[].attributes.body
Filmversionen av Maria Rasmunssons avhandling. I detta klipp berättar hon själv vad hon kom fram till i den. Inspelad av Torghandel 2015.

# data[].attributes.attachment_link.title
Det digitala läsandet – begrepp, processer och resultat

# data[].attributes.headline
Digital läsning bättre, sämre eller bara annorlunda?

# data[].attributes.subject
Digital läsning bättre, sämre eller bara annorlunda?

# data[].attributes.body
Forskartorget 2020 med Maria Engman, universitetslektor och doktor i engelska på Malmö Universitet. Fjorton minuters tankeväckande inspel👍.

# data[].attributes.attachment_link.title
Forskartorget2020: Digital läsning: bättre eller sämre?

# data[].attributes.body
Hela Maria Rasmunssens klassiska avhandling. Från 2014.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Det digitala läsandet: Begrepp, processer och resultat 2014 (Swedish) Doctoral thesis, comprehensive summary (Other academic) Alternative title

Digital reading : Concepts, Processes, and Results (English)

Abstract [en]

The aim of this doctoral dissertation project has been to investigate and describe the reading comprehension of digital texts related to the reading of traditional texts by gender differences, computer-game playing, and socioeconomic background factors. The dissertation is based on four studies. In the first study, the results from a reading comprehension test delivered on screen is compared to a test delivered on paper and administered to 235 Swedish students 14-15 years of age. The students managed the test in the paper mode slightly better than that in the screen mode. The difference was particularly evident for boys. The second study used Swedish data from the PISA 2009 survey in an analysis conducted with a structural equation modelling technique. A digital reading factor nested within the overall reading was identified. A gender difference in favour of boys was found in this factor. This difference was perfectly mediated by the larger amount of time that the boys spent on computer-game playing. The third study, conducted on Swedish and Norwegian PISA data from 2009, focussed on equity aspects in reading comprehension and indicated that the unique aspects of digital reading were not influenced by cultural capital, neither on the student nor on the school level, in contrast to what was the case for traditional reading comprehension. The fourth study, using qualitative data, aimed at exploring the abilities and skills important for digital reading. The analysis resulted in five categories: traditional literacy, multimodal literacy, pathfinding, IT abilities, and information abilities. Drawing on a mixed-methods approach, the overall conclusion drawn from the results of the four studies was that reading comprehension of digital texts has unique aspects in addition to those required for reading comprehension of traditional texts. Three other important conclusions were pointed out as well. The first was that reading comprehension is influenced by the context of the texts; the second was that particular skills and abilities are required for digital reading; and the third was that there seems to be less of an influence of background factors on the performance of digital reading compared to traditional reading among Swedish (and Norwegian) youth. The results are discussed in relation to a Dual Level Theory formulated by Leu et al., as well as the validity issues with an outset in Bachman's conversation analysis. The implications for schooling have been considered.

Place, publisher, year, edition, pages

Sundsvall: Mittuniversitetet , 2014. , p. 116

Series
Mid Sweden University doctoral thesis, ISSN 1652-893X ; 209
Keywords [en]

Reading comprehension, digital reading, education, pedagogy, information- and communication technology, mixed-methods, literacy, structural equation modelling, Programme for International Student Assessment (PISA) National Category Pedagogy

Identifiers

URN: DiVA, id: urn:nbn:se:miun:diva-23667 ISBN: 978-91-87557-94-1 (print) OAI: oai:DiVA.org:miun-23667 diva2:770228

Public defence

2015-01-16, Alfhild Agrellsalen, U401, Mittuniversitetet, Sambiblioteket, Härnösand, 13:00 (Swedish)

Opponent

Supervisors

2014-12-102014-12-102015-05-05 Bibliographically approved List of papers

Open Access in DiVA

Det digitala läsandet (1785 kB) 12655 downloads

File information

fulltext application/pdf

Authority records BETA

Rasmusson, Maria

Search in DiVA

By author/editor

Rasmusson, Maria

By organisation

Department of Education

On the subject

Search outside of DiVA

Total: 12655 downloads

The number of downloads is the sum of all downloads of full texts. It may include eg previous versions that are now no longer available

Altmetric score

Total: 9441 hits

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
programme for international student assessment (pisa)

# data[].attributes.attachment_link.title
Det digitala läsandet: Begrepp, processer och resultat

# data[].attributes.attachment_link.description
Det digitala läsandet: Begrepp, processer och resultat 2014 (Swedish) Doctoral thesis, comprehensive summary (Other academic) Alternative title Digital reading : Concepts, Processes, and Results (English) Abstract [en] The aim of this doctoral dissertation project has been to investigate and describe the reading comprehension of digital texts related to the reading of traditional texts by gender differences, computer-game playing, and socioeconomic background factors.

# data[].attributes.headline
Elever presterar sämre när de läser på skärm

# data[].attributes.subject
Elever presterar sämre när de läser på skärm

# data[].attributes.body
Skolvärldens artikel med Pablo Delgado, (University of Valencia). Han har gjort en stor metaanalys inom området. Längst ner i artikeln finns länk till hela studien.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
I studien "Don't throw away your printed books: A meta-analysis on the effects of reading media on reading comprehension" har forskare vid University of Valencia undersökt huruvida det spelar roll vilken typ av medium som används vid läsning för elevernas läsförståelse.

Forskarna gjorde en metalys av ett flertal studier med totalt 170 000 deltagare och kunde konstatera att pappersbaserad läsning var mer fördelaktigt. Enligt undersökningen ökade också fördelen med pappersbaserad läsning över tid.

- Vi vet inte huruvida det är fördelarna med pappersbaserad läsning eller nackdelarna med digital läsning som ökar över tid. Men vi kan konstatera att skillnaden mellan pappersbaserad och digital läsning ökar, säger Pablo Delgado som är doktorand i pedagogisk psykologi vid University of Valencia och huvudförfattare till forskningsartikeln.
Har ni några hypoteser kring varför det är så?
- Vår hypotes är att digital media uppmuntrar till mer ytlig och snabb läsning, där man ofta hoppar från en text till en annan. Vi föds inte med förmågan att läsa, det är något vår hjärna kan göra för att den är anpassningsbar - därför är vår läsförmåga väldigt kopplad till hur vi utför den. När du läser på papper kan du bläddra fram och tillbaka - du kan titta på olika delar av texten samtidigt. Hypotesen är att du kan gå djupare in i texten när du har den i dina händer.

Människor överskattar ofta sin förmåga när de läser på skärmar.

Enligt Pablo Delgado är resultaten förvånande:

- Det vi hade förväntat oss var att skillnaden istället skulle minska, eftersom människor borde bli mer vana vid att läsa digitalt. En tänkbar förklaring skulle vara att ju mer du använder digital media desto sämre läser du. Det är i linje med hypotesen om att digital läsning skulle uppmuntra ytlig och snabb läsning där man hoppar från en text till en annan.

I synnerhet när det kom till tidsbegränsad läsning så var fördelarna med pappersbaserad läsning större.

- Vi tror att det handlar om metakognitiv förmåga, när du är tidsbegränsad så måste du bestämma vad du ska göra och hur lång tid du ska ägna åt varje text. Flera studier visar att människor ofta överskattar sin förmåga när de läser på skärmar - människor tenderar helt enkelt att tro att de förstår mer än vad de gör. Den här överskattningen är ännu starkare när det kommer till tidspress, säger Pablo Delgado.

Fördelarna med pappersbaserad läsning gällde både när det kom till informativa texter och en blandning av dessa och skönlitterära texter. Däremot så märktes ingen skillnad mellan pappersbaserad och digital läsning när det kommer till enbart skönlitterära texter.

- Det här är också i linje med hypotesen om ytlig läsning. Informativa texter är mer krävande, de kräver mer kognitiva resurser, säger Pablo Delgado.

I skolans värld använder vi ofta metoder som inte är beforskade.

I Sverige kommer de nationella proven digitaliseras senast 2022. Skulle det kunna påverka elevernas resultat när det kommer till läsförståelse?
- Ja, det kan mycket väl vara så. Det är vad resultaten från vår, och flera andra, studier visar.

Hur man som lärare ska förhålla sig till forskningsresultaten vet han däremot inte.

- Det är en svår fråga att svara på. Det stora problemet med digitala verktyg är att de redan har förts in i klassrummet - men inte nödvändigtvis baserat på evidens, säger Pablo Delgado.

Han menar att det är ett problem när det kommer till utbildning generellt.

- I skolans värld tenderar vi att använda metoder och verktyg trots att de inte är beforskade. Faktum är att PISA-resultaten visar att löftena om vad digitala verktyg kan åstadkomma inte har infriats. Det fanns en tilltro till att digitala verktyg skulle förändra utbildningen och höja inlärningen - men så verkar inte fallet vara.
Men kan verkligen digitala verktyg förändra skolresultaten? Handlar inte det om hur man använder dem?
- Jo, exakt. Det handlar inte om huruvida du använder dem eller inte utan hur man använder dem. Digitala verktyg kan vara jättebra, men det måste finnas mer evidens för vad som fungerar och inte gör det. Om den här hypotesen kring ytlig läsning stämmer så måste vi utveckla förmågan hos studenter att gå djupt in i texten även när de använder sig av digital media. Men hur man gör det? Det vet vi inte än - det måste vi forska kring.

Redan nu finns det dock en del forskning på området.

- Det finns studier som visar att om man ber eleven göra en viss typ av aktivitet efter att ha läst texten, till exempel välja ut nyckelord eller välja ut huvudbudskapen i texten så fungerar läsförståelsen betydligt bättre.

Här kan du läsa studien i sin helhet.

# data[].attributes.attachment_link.title
Forskning: Elever presterar sämre när de läser på skärm

# data[].attributes.attachment_link.description
I studien "Don't throw away your printed books: A meta-analysis on the effects of reading media on reading comprehension" har forskare vid University of Valencia undersökt huruvida det spelar roll vilken typ av medium som används vid läsning för elevernas läsförståelse.

# data[].attributes.headline
Elever måste få lära sig strategier som stödjer läsförståelse via skärm

# data[].attributes.subject
Elever måste få lära sig strategier som stödjer läsförståelse via skärm

# data[].attributes.body
SPSM:s forskningsutsikt där de sammanfattar en rad studier kring läsa på skärm.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Forskarna Hildegunn Støle, Anne Mangen och Knut Schwippert har undersökt om norska elevers läsförståelse skiljer sig beroende på om eleverna gör ett test på papper eller på datorskärm. Utifrån resultaten menar de att elever behöver få lära sig strategier som stödjer läsförståelse vid läsning på skärm och att lärare bör använda papperstexter när elever ska läsa för att lära.

Digital teknologi införs i stor utsträckning i norsk skola. Både nationella och internationella läsförståelsetest har blivit digitaliserade de senaste åren. Detta sker trots att det inte finns så mycket forskning om barns läsförståelse när de läser på skärm jämfört med när de läser på papper. I samband med digitaliseringen av ett norskt nationellt prov i läsning för femte klass önskade vi som forskare att använda tillfället till att göra en så kallad mode-effekt-studie. Vi gav många elever motsvarande test både på papper och på skärm och analyserade sedan läsresultatet i ljuset av färdighetsnivå och kön.

Vi fann att elever på alla färdighetsnivåer presterade bättre på de pappersbaserade läsförståelsetesten än på de motsvarande digitala versionerna. Vi förväntade oss att pojkar skulle prestera bättre på digitala läsförståelsetest men det gjorde de inte. Däremot visade det sig att de flickor som läste bäst förlorade mest på det digitala testet jämfört med papperstestet och jämfört med andra elever. Baserat på annan forskning i tillägg till egna fynd, ser vi att mode-effekten kan ha flera orsaker. De två viktigaste tror vi är scrollande och att elever använder snabba lässtrategier, det vill säga de strategier de använder på internet på fritiden.

Det här handlar forskningen om

Storskaliga test som exempelvis Pisa för 15-åringar har ofta blivit digitaliserade utifrån ett antagande om att mediet för testet inte har någon betydelse. Det vill säga utifrån en noll-hypotes om att det inte blir någon skillnad i testresultatet om en elev besvarar ett räkne- eller läsförståelsetest på papper eller på digitalt, på skärm. Vi var inte säkra på att detta faktiskt stämde och ställde därför upp tre hypoteser som vi önskade testa. Den överordnade hypotesen var att det finns en skillnad. Baserat på tidigare forskning, till exempel metastudien Don't throw away your printed books: A meta-analysis on the effects of reading media on reading comprehension från 2018, antog vi att denna skillnad innebär att barn förstår bättre när de läser på papper än på skärm. Vår andra hypotes var att svaga läsare kommer att få kämpa mer på ett digitaliserat prov än på ett pappersbaserat prov. Vår tredje hypotes rörde sig om könsskillnader i läsandet. Vi utgick från ett vanligt antagande om att pojkar motiveras av att lösa uppgifter digitalt och därav att de skulle göra ett relativt bättre resultat på ett läsförståelsetest på dator än på papper.

Så här gjorde forskarna

Den komplexa konstruktionen läsfärdighet blev i stort mätt på samma sätt som i de internationella läsförståelsetesten. Det innebär att eleverna läser olika texter och besvarar olika frågor till texterna, oftast genom att de väljer det riktiga av fyra alternativa svar på en fråga eller genom att de skriver ett svar på en fråga till texten.

Från ett ursprungligt urval på 25 texter med uppgifter som vi testade digitalt under våren 2015 plockade vi ut 10 texter med relevanta uppgifter. Det var dessa texter som visade sig fungera bäst i den digitala plattform vi hade tillgång till för att utveckla ett gott digitalt nationellt prov i läsande. Vi gav nära 1500 elever dessa texter och uppgifter som test både på papper och skärm. Under testerna användes endast dator, inte surfplattor eller mobiltelefoner. Lärarna var förtrogna med nationella prov och fungerade som instruktörer i linje med "Instruktion för lärare" för genomförandet av prov, både digitalt och på papper, varje med 90 minuters testtid.

Halva klasser gjorde test A digitalt medan den andra halvan gjorde test A på papper för att därefter byta medium för test B kommande vecka. På andra skolor var ordningen den omvända. Vi rensade data från fel och snedvridningar exempelvis när nerladdningar av bilder i digitalt format inte fungerade på några få skolor. Vi tog också bort elevdata där eleverna endast hade deltagit i en av testsituationerna eller hade besvarat båda testerna i samma medium. Efter rensandet hade vi data från 1139 elever som hade besvarat två läsförståelsetest, ett på papper och ett på dator. Urvalet av skolor gjordes av Utdanningsdirektoratet i Norge och både stads- och landsbygdsskolor var representerade.

Det här kom forskarna fram till

När vi beräknade skillnaden i elevresultat mellan digitalt och pappersbaserat läsprov fann vi att genomsnittsprestationen var signifikant svagare på det digitala provet. 599 elever gjorde det ungefär lika bra på båda proven, medan nästan en tredjedel gjorde ett betydligt bättre resultat på pappersprovet. Endast 13,6 procent fick bättre resultat på det digitala provet.

Vi använde elevresultaten från båda proven för att beräkna ett snittresultat på individnivå i syfte att se om skillnaderna var ojämnt fördelade mellan svaga, medel och goda läsare. I motsats till vår hypotes - att svaga läsare skulle förlora mest i det digitala formatet - fann vi att det var signifikant svagare resultat i alla tre elevgrupperna. Det visade sig också att det faktiskt var de starkaste läsarna och de medelstarka läsarna som förlorade mest på den digitala versionen av provet.

Slutligen använde vi samma snittresultat och beräknade skillnaden mellan pojkar och flickor inom de tre färdighetskategorierna svaga, medel och goda läsare. Det visade sig att skillnaderna var signifikanta till favör för pappersprovet för båda könen. Vi hittade därmed inget stöd för att pojkar presterar bättre på digitala läsprov. Däremot blev det tydligt att flickor som är starka läsare förlorar mest på det digitala provet jämfört med pappersprovet och jämfört med pojkar på samma nivå.

Så kan du förstå och använda forskningen

Resultatet från vår studie visar att eleverna förstod mindre av det de läste på dator än vad de gjorde när de läste på papper. Detta kan dels bero på att läsandet innebar scrollande i både texter och uppgifter i det digitala formatet och dels på att eleverna använde olämpliga lässtrategier när de läste på datorskärm. Skälet till detta är att unga läsare oftast använder ytliga sök- och hittastrategier på nätet medan de sällan läser koncentrerat för förståelse. Utvecklare av prov måste ta hänsyn till att scrollande kan vara en dålig lösning för ett läsförståelsetest. Lärare bör använda papperstexter när elever ska läsa för att lära samt lära eleverna strategier som stödjer läsförståelse när de läser på skärm.

Mer information om artikeln

Titel: Assessing children's reading comprehension on paper and screen: A mode-effect study Tidskrift: Computers & Education 151 (2020) 103861

Författare: Hildegunn Støle, Universitetet i Stavanger, Norge; Anne Mangen, Universitetet i Stavanger, Norge; Knut Schwippert, Universität Hamburg, Tyskland. För mer information kontakta Hildegunn Støle: hildegunn.stole@uis.no

Länk till artikeln: https://doi.org/10.1016/j.compedu.2020.103861

Metastudien som forskarna refererar till i texten: Delgado, P., Vargas, C., Ackerman, R., & Salmerón, L. (2018). Don't throw away your printed books: A meta-analysis on the effects of reading media on reading comprehension. Educational Research Review, 25, sid 23-38.

Tre forskare har undersökt

norska elevers läs-förståelse.

Förstår de bättre om de läser på

papper eller på dator-skärm?

Eleverna fick göra test.

Resultaten visar att elever behöver

lära sig strategier för att läsa på skärm.

De behöver stöd för att förstå mer

när de läser på skärm.

Det skriver forskarna Hildegunn Støle,

Anne Mangen och Knut Schwippert.

Det här ville forskarna undersöka

Pisa-testerna är digitala.

Eleverna gör dem på dator.

De experter som gör de här testerna

tänker ofta att det inte spelar någon roll

om eleverna gör test på dator eller papper.

Resultatet blir lika bra eller dåligt.

Vi tre forskare var inte säkra på

att det här stämde.

Vi ville därför undersöka det.

Vi hade tre teorier.

Vi tänkte att:

1. Det är skillnad mellan att

läsa på papper och läsa på skärm.

Barn förstår bättre när de läser på papper.

2. Svaga läsare kommer att få kämpa mer

om provet är på dator.

3. Det finns skillnader mellan flickor och pojkar.

Pojkar tycker det är roligt med datorer.

Därför kanske de läser bättre på skärm.

Forskarna testade femte-klassare

I norska skolor använder de mycket digital teknik.

Eleverna använder datorer allt mer.

Så är det också i Sverige och i andra länder.

De senaste åren har elever fått göra

test av läs-förståelse på skärm.

Eleverna i femte klass skulle ha ett

nationellt prov i läsning.

Provet var digitalt.

Då passade vi forskare på.

Vi gjorde en studie.

1500 elever fick samma test

både på papper och på skärm.

Vi jämförde sedan elevernas resultat.

Läste de bättre på skärm eller på papper?

Och fanns det någon skillnad mellan

flickor och pojkar?

De flesta läste bättre på papper

Vi kom fram till att eleverna fick bättre resultat

när de gjorde testet på papper.

De förstod texten bättre när de läste på papper

än när de läste samma text på skärm.

Det spelade ingen roll om de var

duktiga på att läsa eller mindre duktiga.

Det allra flesta läste bättre på papper.

Vi hade trott att pojkar kanske skulle

få bättre resultat om de använde dator.

Det stämde inte.

Vi såg däremot en annan intressant sak.

De flickor som läste bäst

tappade flest poäng när de läste på skärm.

Det kan bero på flera saker.

Vi tror de två viktigaste orsakerna är de här:

1. Att läsaren scrollar i texten på en dator.

2. Att eleverna läser för snabbt på datorn.

De gör som när de använder internet på fritiden.

De snabb-läser.

Nästan en tredje-del av eleverna fick

mycket bättre resultat på pappers-provet.

Bara 13,6 procent fick bättre resultat på

det digitala provet.

Så här gjorde forskarna

Läs-testet i de norska skolorna var

ungefär som internationella test.

Det var ungefär som i Pisa-proven.

Eleverna läser alltså olika texter.

Sen svarar de på frågor om texterna.

Oftast finns det fyra svar att välja mellan.

Eller så skriver eleverna själva ett svar.

1500 elever var med i testet.

Det var elever både från skolor i städer

och skolor på landet.

Eleverna fick alltså göra testet

både på papper och på skärm.

De använde dator,

inte surf-plattor eller mobil-telefoner.

Lärarna visste hur det funkade och

kunde förklara för eleverna

hur de skulle göra.

Eleverna fick 90 minuter på sig

för varje prov.

Halva klassen gjorde det första testet på papper.

Andra halvan gjorde det på dator.

Följande vecka hade de ett nytt test.

Då bytte de med varandra.

De som hade gjort test på dator

gjorde det nu på papper.

Och tvärtom.

Vi fick ta bort en del prov efteråt.

Ibland hade de inte funkat riktigt.

Det kunde vara problem med bilder.

Några elever hade inte varit med båda gångerna.

Deras prov tog vi bort.

Eller så hade de använt dator eller papper

båda gångerna.

Vi tog bort de proven också.

Till slut hade vi 1139 prov att analysera.

Tips till dig som är lärare

Resultatet från vår studie visar att

eleverna förstod mindre när de läste på dator.

De scrollade antagligen för mycket

och läste för snabbt.

Det beror på att barn och unga ofta inte är

vana att läsa noga på nätet.

De hoppar i texterna när de söker fakta.

När du gör ett prov

behöver du tänka på det här.

Det kan vara bättre att göra

prov i läsförståelse på papper.

En annan sak är att elever lär sig bättre

när de läser på papper.

Använd därför hellre texter på papper

när elever ska läsa för att lära.

Lär också dina elever hur de ska göra

när de läser på skärm.

Då hjälper du dem att bli bättre

på läsförståelse på skärm.

Läs hela rapporten

Vill du läsa hela rapporten?

Den finns i tidningen Computers & Education 151 (2020).

Assessing children's reading comprehension

on paper and screen: A mode-effect study

# data[].attributes.attachment_link.title
Forskningsutblick: Elever måste få lära sig strategier som stödjer läsförståelse vid skärmläsning

# data[].attributes.attachment_link.description
Forskarna Hildegunn Støle, Anne Mangen och Knut Schwippert har undersökt om norska elevers läsförståelse skiljer sig beroende på om eleverna gör ett test på papper eller på datorskärm. Utifrån resultaten menar de att elever behöver få lära sig strategier som stödjer läsförståelse vid läsning på skärm och att lärare bör använda papperstexter när elever ska läsa för att lära.

# data[].attributes.headline
Digitala böcker ökar elevernas motivation och ordförråd

# data[].attributes.subject
Digitala böcker ökar elevernas motivation och ordförråd

# data[].attributes.body
Artikel från Skolverket som summerar två studier som visar på positiva effekter av att läsa digitala böcker.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Att lyssna på och interagera med digitala böcker har ökat markant på senare tid, genom digitalisering av skönlitteratur och utveckling av digitala läsappar. En e-bok kan vara så mycket mer än en text på en skärm och innehålla till exempel länkar, kommentarer, filmer, ljudeffekter och textuppläsning. Det väcker tankar om läsning och att eleven skapar mening från text genom multimediala inslag.

Att studera dessa läspraktiker blir särskilt angeläget med tanke på larmrapporter om att barn och unga ägnar mindre tid åt läsning. Digitala böcker skildras i media som antingen skadliga för barns sömn och hälsa eller som positiva magiska piller för att boosta barns läsförmåga.

Ljudböcker ger fler möjligheter att ta till sig text

Att avkoda text kräver visuell fokus och koncentration. Att lyssna till en bok som läses högt frigör läsarens ögon och händer vilket potentiellt kan bidra till fler och andra tillfällen att ta till sig text.

Elisa Tattersall Wallins och Jan Nolins studie av BookBeat, en svensk prenumerationstjänst för ljudböcker, visar på tänkvärda läsmönster och tendenser som väcker frågor om vad vi kan betrakta som läsning idag. Studien baserar sig på ca 8 000 ljudboksprenumeranter och data under ett års tid och visar på en genomsnittlig ljudboksläsning mellan 90 och 100 minuter per dag.

Det är en betydande mängd tid som ägnas åt att lyssna till en bok jämfört med tidigare rapporter, som visat att vi i allmänhet spenderar i genomsnitt ungefär 22 minuter per dag på traditionell bokläsning, enligt Nordicom. Studien lyfter särskilt unga män 18-20 år gamla som de flitigaste läsarna. De läser i genomsnitt 10 minuter mer per dag jämfört med unga kvinnor.

Det dagliga boklyssnandet sker ganska jämnt fördelat över dagen och minskar på eftermiddagen, under den tid som vanligtvis betraktas som traditionell fritid, för att sedan åter tillta till kvällen vid sängläsning. Veckovis läser unga vuxna och alla män mer under vardagarna, medan kvinnor verkar fördela läsningen mer jämnt under veckan.

Den tydliga minskningen i läsning på helgerna kan enligt forskarna handla om att ljudbokslyssnande passar bättre ihop med vardagsrutinerna än helgens aktiviteter. Över året utmärker sig åter unga vuxna med toppar i ljudbokslyssnandet under sommarmånaderna och kring jul.

Wallin och Nolin tolkar det återigen som att lyssningen är kopplat till vardagsrutinerna då många unga feriearbetar. För övriga populationen kvinnor och män är fördelningen av lyssnande i genomsnitt rätt jämn över året med en måttlig ökning under sommarmånaderna och i början av året.

Barnen blir mer motiverade att läsa

Digitala böcker presenterar berättelser via bilder och texter, men till skillnad från tryckta böcker har de också multimediala och interaktiva funktioner. Utbudet varierar mellan appar (sagoboksappar eller bilderboksappar), text och bildbaserade e-böcker, multimediala ibooks etcetera.

Det finns en skillnad mellan enkla e-böcker tillgängliga för datorer och digitala böcker för pekskärmar som erbjuder mer än text och illustrationer, som möjligheter att lägga till egna texter, skärmläsare (så kallade voiceovers) eller att skräddarsy innehållet med egna teckningar och illustrationer. Böckerna kan skrivas ut och förvaras som papperskopior eller sparas i sitt digitala format och redigeras under återkommande läsning.

Digitala böcker erbjuder andra funktionaliteter och därmed även andra syften med läsningen, visar Nataliya Kucirkovas systematiska litteraturstudie av aktuell forskning. Studierna visar att barnen blir motiverade till att läsa och att deras uppmärksamhet ökar. Det främjar också deras ordinlärning, jämfört med traditionella tryckta böcker.

Forskningen visar också att det emotionella engagemanget ökar under förälder-barn-läsning av digitala böcker på pekskärmar men barnens förståelse för berättelsen minskar. Tryckta böcker är mer effektiva i att stödja traditionell läsning i form av förståelse för berättelsestruktur.

Läsning involverar ofta olika teknologier

Teknologin möjliggör när som helst, var som helst tillgång där samma digitala bok kan nås av flera samtidigt på olika platser över hela världen. Läsandets tid och rum skiftar på så vis, och involverar ofta också en rad olika teknologier.

Eleven kan börja läsa en e-bok på en skoldator, fortsätta läsa på sin iPad hemma och lägga upp en bokrecension på en offentlig blogg som nås globalt. De sociala och materiella aspekterna på digitalt läsande behöver uppmärksammas i kombination menar Kucirkova.

En förändrad syn på läsning

Vad dessa studier uppmärksammar är en potentiellt breddad syn på vad läsning innebär och behovet av en förståelse för den komplexa karaktären av läsning på skärm i digitala, multimediala böcker och lyssning av ljudböcker, samt innebörden av det för klassrumspraktiken.

Att aktivt interagera med bokens innehåll och att ta till sig text genom att lyssna blir ett populärt alternativ eftersom den tryckta boken presenteras i ett nytt medium. Det förändrar var, när och hur mycket vi läser, och att läsningen sker vid andra tillfällen än väntat.

Det finns även antydningar till att läsning genom att lyssna kan minska skillnaderna mellan könen att ta till sig text eftersom mäns och kvinnors läspraktiker i detta sammanhang är mycket lika.

Text: Sylvana Sofkova Hashemi

# data[].attributes.attachment_link.title
Digitala böcker ökar elevernas motivation och ordinlärning

# data[].attributes.attachment_link.description
Att lyssna på och interagera med digitala böcker har ökat markant på senare tid, genom digitalisering av skönlitteratur och utveckling av digitala läsappar. En e-bok kan vara så mycket mer än en text på en skärm och innehålla till exempel länkar, kommentarer, filmer, ljudeffekter och textuppläsning.

# data[].attributes.body
Artikel från Skolverket som summerar en rad olika studier. Från 2020.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Det blir i det här sammanhanget intressant att fundera över om det kan vara någon skillnad på läsförståelse mellan digitalt format och pappersformat. Nyare forskningsresultat visar till exempel att läsning i digitala format sker snabbare samtidigt som något av den kroppsliga upplevelsen av att hålla i en bok går förlorad. Vad innebär dessa resultat för läsförståelsen?

Vad är digital läsning?

Att läsa digitalt kan innebära läsning på mobiltelefon, laptop, eller läsplatta. Det lästa kan vara fakta, fiktion eller ett samtal via social media. Det kan vara i pdf-format eller på en webbsida. Det som utmärker digital läsning är att texten presenteras på en skärm.

Texten på skärmen kan vara linjär, det vill säga som i en klassisk bok, men den kan också ha hyperlänkar inbäddade. En text med länkar i kallas hypertext och är vanligtvis uppbyggd på två olika vis; antingen hierarkiskt med en trädliknande struktur (tänk på en web-sida som Skolverkets, där övergripande information presenteras först och sedan klickar man sig vidare) eller som ett nätverk där länkarna leder vidare till andra sidor.

Fesel, Segers och Verhoeven menar att en "nätverkstext" har vare sig en tydlig början eller ett slut; den fungerar mer som en serie av sammanlänkade noder och läsaren genererar själv sin läsväg genom en sådan text. Digital läsning kan alltså ske på flera vis.

Kortare lästid vid digital läsning

Studier från Tyskland, USA samt Nederländerna har funnit att personer som läser på skärm tenderar att förkorta lästiden jämfört med om de läst samma text i pappersformat . Ju kortare lästid, desto kortare tid spenderas också på en given uppgift. Ett exempel på vad det kan innebära beskrivs i en studie från Tyskland av Lenhardt och kollegor från 2017.

De lät cirka 3000 elever från årskurs 1 till 6 genomföra ett tidsbegränsat lästest antingen i pappersform eller på en dator. Eleverna som löste uppgifterna på en datorskärm arbetade fortare, men det skedde också på bekostnad av noggrannhet i läsningen, det vill säga att de som läste på skärm gjorde flera misstag när de besvarade testet än de som besvarade det i pappersformat.

Framför allt märktes det i den del av testet där eleverna skulle svara med ett ord eller klicka för ett ord, och särskilt bland de yngre eleverna. En slutsats som drogs från studien var att när yngre elever läser på skärm bör lärare stötta eleverna i att inte arbeta för snabbt, så att elever också hinner med att processa innehållet.

Även äldre läsare har en tendens att läsa digitala texter fortare än tryckta texter, enligt Singer och kollegor, som har undersökt vilken roll det spelar för vad läsare får med sig av innehållet. De genomförde ett experiment där de lät 86 universitetsstudenter läsa i digitalt eller tryckt format om olika typer av barnsjukdomar. Texterna rymdes på en A4-sida, för att undvika scrollande.

Efter läsning fick deltagarna tre typer av frågor: 1/ förklara vad kärnan i texten var, 2/ lista några huvudpoänger från texten, samt 3/ återge övrig information som var relevant. Dessutom fick de uppskatta sin egen läsförståelse på en skala från 1-10. Den första frågan, om kärnan i texten, klarade deltagarna lika bra oavsett i vilket format de läst texten.

Däremot kunde de som läst i pappersformat återge fler huvudpoänger, det vill säga att de mindes flera delar av texten, kunde koppla ihop dem och därmed få en djupare läsförståelse. Samma mönster fanns vid återgivning av annan relevant information. Båda dessa fynd var statistiskt signifikanta.

En slutsats som författarna drar är att om det krävs av läsaren att förstå mera än kärnbudskapet i en text, så spelar mediet de läser i in. Även i denna studie ägnade deltagarna längre tid åt läsningen i pappersformat än i digitalt format. Det fanns alltså ett samband mellan längre lästid och bättre läsförståelse på djupet.

Intressant nog skattade deltagarna sin läsförståelse högre i digital läsning än den verkligen var. I pappersformat bedömde de sin förståelse mera i överensstämmelse med hur det förhöll sig. Om läsare felaktigt tror att de läser och förstår bättre än de faktiskt gör i digitalt format så finns det en risk att de engagerar sig för lite i att förstå innehållet, vilket också visats i en tidigare studie av Ackerman och Goldsmith från 2011. Om läsare drar ner på lästakten ökar möjligheterna för att få med sig även detaljer i texten - om det är det som eftersträvas, vill säga.

Det har diskuterats ifall faktumet att en läsare visuellt uppfattar en tryckt text som en helhet kan bidra till läsförståelse av tryckta texter; till exempel kan en läsare minnas omkring var i en bok en särskild händelse utspelades eller en speciell information fanns. Skärmläsande, menar den norska läsforskaren Mangen med kollegor, ger inte samma fysiska helhetsuppfattning av en text.

Men visuella intryck är inte allt. Tre forskare från Spanien och Norge - Salmeron, Bråten och Gil, har nyligen intresserat sig för ifall även aspekter som en tryckt texts färg och form eller känslan av att hålla i den kan hjälpa läsaren att minnas innehållet. Det senare kallas för haptiska upplevelser, eller haptisk perception, och innebär att individen genom känsel, beröring eller kroppsrörelser kan inhämta information. Ett enkelt exempel på haptisk perception är när en person ska avgöra vilket av två föremål som är tyngst och lyfter dem för att "känna efter". Ett annat exempel är att vi minns att vi läste något mot slutet av en bok, för vi har känslan av att det var några få sidor kvar i händerna.

Salmerón med flera utförde ett experiment med 101 universitetsstudenter. Deltagarna läste fyra texter om klimatförändringar: ett kapitel i en lärobok, en ledartikel från dagstidning, ett blogginlägg på en läsplatta, och en artikel från en populärvetenskaplig tidskrift. Hälften av deltagarna läste texterna i en fysisk tidning, tidskrift, bok och på en läsplatta, medan den andra hälften läste samma texter via utskrifter på A4-papper.

Vid läsning av fysisk tidning med mera var studenterna tvungna att ändra position för att handskas med de olika typerna av texter. De höjde eller sänkte sina armar, kände tyngden av det de höll i, eventuellt lukt och känslan av att ta i föremålet. Dessa företeelser var inget som studenternas uppmärksamhet riktades emot, tvärtom. Deras instruktioner bestod av att läsa texterna och sedan skriva en kort text utifrån en frågeställning. Alla deltagare hade samma uppgift.

Analysen av deltagarnas texter visade att de som läst fyra olika format bättre kom ihåg vem som sagt vad från texterna, uppgav flera specifika referenser till de olika texterna samt att de i högre grad integrerade information från de olika texterna till en egen förståelse. En slutsats som författarna drog var att den haptiska upplevelsen spelat in för hågkomst av innehåll, men också för ett särande av de olika informationskällorna. Salmerón och kollegor menar att alltför likartade dokument, som de utskrivna A4-arken, minskar möjligheterna för läsare att organisera information.

Sammanfattning

Digitala texter är en realitet. En slutsats som dras från studierna redovisade här är att elever i alla åldrar verkar tjäna på att sänka läshastigheten i digitala format när en text behöver förstås på ett djupare plan. Elever kan gärna stödjas i att utföra självreglerande aktiviteter som att lyfta blicken och anteckna ett ord, eller liknande, för att på så vis läsa långsammare.

Resultaten visar också att det är en fördel för läsförståelsen att källor eller dokument skiljer sig åt visuellt och taktilt. Det ger bättre förutsättningar för att minnas var information lästs och därmed bättre förutsättningar för att eleven ska kunna organisera informationen till en helhet.

Text: Eva Wennås Brante

Källor:

Ackerman, R., & Goldsmith, M. (2011). Metacognitive regulation of text learning: On screen versus on paper. Journal of Experimental Psychology: Applied, 17, 18-32.

Delgado, P., Vargas, C., & Salmerón, L. (submitted). Don't throw away your printed books: A meta-analysis on the effects of reading media on comprehension.

Fesel, S. S., Segers, E., & Verhoeven, L. (2018). Individual variation in children's reading comprehension across digital text types. Journal of Research in Reading, 41, 106-121.

Lenhard, W., Schroeders, U., & Lenhard, A. (2017). Equivalence of screen versus print reading comprehension depends on task complexity and proficiency. Discourse Processes, 54, 427-445.

Mangen, A., Walgermo, B. R., & Brønnick, K. (2013). Reading linear texts on paper versus computer screen: Effects on reading comprehension. International journal of educational research, 58, 61-68.

Salmerón, L., Gil, L., & Bråten, I. (2017). Effects of Reading Real versus Print-Out Versions of Multiple Documents on Students' Sourcing and Integrated Understanding. Contemporary Educational Psychology, 52, 25-35.

Singer Trakhman, L. M., Alexander, P. A., & Berkowitz, L. E. (2017). Effects of Processing Time on Comprehension and Calibration in Print and Digital Mediums. The Journal of Experimental Education, 1-15.

Singer Trakhman, L. M., Alexander, P. A. (2017). Reading on paper and digitally: What the past decades of empirical research reveal. Review of Educational Research, 87, 1007-1041.

Van de Vijver, F. J., & Harsveld, M. (1994). The incomplete equivalence of the paper-and-pencil and computerized versions of the General Aptitude Test Battery. Journal of Applied Psychology, 79, 852-859.

# data[].attributes.attachment_link.description
Mycket läsning sker digitalt i skolan. Läromedelsförlag ger ut digitala versioner av läroböcker och elever läser allt från utdrag ur böcker till hemsidor av olika slag. Samtidigt visar nypublicerade forskningssammanställningar från både USA och Spanien på bättre läsförståelse vid läsning av tryckta texter.

# data[].attributes.headline
Läsa på skärm och papper- olika sidor av samma mynt?

# data[].attributes.subject
Läsa på skärm och papper- olika sidor av samma mynt?

# data[].attributes.body
Skolverkets jämförelsestudie om provsvar på papper respektive skärm. Är dfråm 2019 och vänder sig i första hand till provkonstruktörer inom DNP.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
En beställning faktureras och porto/frakt tillkommer alltid, även för gratismaterial.

Beställa en trycksak

Endast ett fåtal av våra publikationer går att beställa i tryckt form. Om knappen "Lägg i varukorg" visas intill en publikation går den att beställa, annars finns den enbart för nedladdning.

Är du ny kund fyller du i dina adressuppgifter och sparar dem under knappen "Jag är ny kund". Annars loggar du in med e-postadress och lösenord så öppnas dina tidigare registrerade uppgifter upp. Du kan skicka din beställning direkt genom att klicka på knappen "Skicka beställning och ändra mina uppgifter" på sidan där du fyller i dina adressuppgifter.

När du lagt det du vill beställa i varukorgen klickar du på den röda knappen "Varukorg" högst upp på sidan, med den lilla pilen bredvid Visa. Då visas varukorgens innehåll och du kan kontrollera och ändra antal beställda ex, ta bort artiklar och se summan i kronor, moms och eventuella rabatter. Tyvärr kan vi inte ange portokostnaden.

När du är nöjd med din beställning klickar du på knappen "Gör beställning". Då får du upp ett kvitto i webbläsaren som visar vad du beställt och summan av ordern och en orderbekräftelse sänds till mejladressen du uppgivit i beställningen.

Observera att du kan ångra din beställning längst ner på webbsidan med ditt kvitto. Klicka på knappen "Ångra beställning".

Köp- och leveransvillkor

Leveranser och fakturor för kommer direkt från vår leverantör ISY Information System. Det är också ISY som bemannar kundtjänsten (publikationsservice) för beställningar av trycksaker och frågor kring leveranser och fakturor.

Leveranser och fakturor för beställningar av läroplaner och kursplaner kommer från en annan av våra leverantörer: Norstedts Juridik. Beställer du både läroplaner och andra trycksaker samtidigt kommer du alltså att få leveransen i skilda försändelser och två skilda fakturor.

Normalleveranser skickas med B-post. Porto/frakt debiteras med den faktiska kostnaden. Vi kan leverera enligt andra önskemål på din begäran, extra kostnader kan då tillkomma. Kontakta vår publikationsservice för pris.

Beställningar skickas från våra distributörer inom fem arbetsdagar från beställningsdatum, förutsatt att de beställda artiklarna finns i lager.

Betalning sker mot faktura inom 30 dagar från fakturadatum.

Vi debiterar inte någon separat fakturerings- eller expeditionsavgift.

Porto/frakt tillkommer alltid, även på gratismaterial.

Priser är angivna exklusive moms om inte annat anges.

Vi reserverar oss för prisändringar och för att material kan ha tagit slut efter beställningstillfället. Vid beställning som överstiger lagersaldot ger vi besked angående det via mejladressen som angavs vid beställningen.

Rabatter

Vid beställning av många exemplar av samma titel till samma leveransadress lämnas mängdrabatt på priset:

10 - 49 ex 5 % rabatt

50 eller fler ex 10 % rabatt

# data[].attributes.attachment_link.title
Läsa på skärm och på papper - olika sidor av samma mynt?

# data[].attributes.attachment_link.description
En beställning faktureras och porto/frakt tillkommer alltid, även för gratismaterial. Endast ett fåtal av våra publikationer går att beställa i tryckt form. Om knappen "Lägg i varukorg" visas intill en publikation går den att beställa, annars finns den enbart för nedladdning. Är du ny kund fyller du i dina adressuppgifter och sparar dem under knappen "Jag är ny kund".

# data[].attributes.headline
Sammanfattning av Maria Rasmunsssons avhandling (2014)

# data[].attributes.subject
Sammanfattning av Maria Rasmunsssons avhandling (2014)

# data[].attributes.body
Skolverket har gjort en sammanfattning av Maria Rasmunssens avhandling. I den kom hon fram till att läsa på skärm kräver andra förmågor än att läsa analogt. Vi behöver därför träna eleverna i skillnaden.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Det verkar också som pojkar är bättre på det som är unikt i den digitala läsningen - som att navigera i en struktur och tolka symboler och bilder. Flickorna är fortfarande bättre på en övergripande läsförmåga.

- Läsförståelse av digitala texter har unika aspekter jämfört med läsförståelse av traditionella texter. Det handlar om multimodal läsförmåga, som till exempel att förstå symboler, tecken och kunna hantera kombinationer av text; en förmåga att navigera för att kunna hitta information; att kunna hantera och tolka information källkritiskt samt mer generella IT-förmågor som att hantera datorn, veta hur en webbläsare fungerar, men även om traditionell läsförmåga som att skriva, stava och förstå pappersbaserade texter, säger Maria Rasmusson.

Digital läsning i relation till annat

Syftet med Maria Rasmussons studie var att dels undersöka och beskriva läsförståelse av digitala texter i sig, i relation till läsförståelse av traditionella texter och dels göra det utifrån bland annat könsskillnader, datorspelande och socioekonomiska bakgrundsfaktorer. Hur fick hon idén till studien?

- Som universitetslärare på lärarutbildningen har jag delvis arbetat med hur digitala redskap kan användas i undervisningen. Dessutom fick jag ett intresse och erfarenhet av läs- och skrivområdet när jag fick möjlighet att arbeta i ett projekt som utmynnade i webbplatsen "Läsa & skriva" tillsammans med Myndigheten för skolutveckling. Dessa två intressen kunde jag knyta ihop på ett fint sätt i ämnesvalet digital läsning.

- Min forskning handlar om läsförståelse av framför allt digitala texter, exempelvis texter på
internet. Eftersom det inte fanns mycket forskning på området när jag började så valde jag att ha en explorativ ansats och undersökte det digitala läsandet ur några olika aspekter.

Mer datorspelande blev en fördel

Maria Rasmussons fyra delstudier i avhandlingen visar på den komplexitet som finns i läsförståelse av digitala texter. I en av studierna använde hon data från det digitala lästestet i PISA år 2009 och kunde med statistisk metod ta fram en faktor som visade att det fanns unika aspekter i det digitala läsandet som till exempel en god visuell spatial förmåga som underlättar navigerandet i den digitala textens struktur eller förmågan att läsa bilder och symboler:

- Det var intressant att se att pojkarna lyckades bättre på just dessa unika aspekter av det digitala läsandet, när den övergripande läsförmågan hade räknats bort. Dessutom kunde pojkarnas fördel i den här faktorn helt förklaras av att de spelade mer datorspel än flickorna.

- Min tolkning är därför att det kan vara erfarenheter eller förmågor från datorspelandet som gjort att pojkarna klarade dessa unika aspekter bättre.

I en annan delstudie genomförde Maria Rasmusson videoobservationer av elever som läste på internet:

- När jag analyserade materialet så framgick att vissa förmågor var viktiga vid det digitala läsandet. Framför allt var läsförståelsen av traditionell text viktig, men det handlade också om förmågan att navigera. Eleverna behövde även ha ett kritiskt förhållningssätt till innehållet i de sökresultat och de webbsidor de kom in på. Källkritik var med andra ord viktigt.

- Förmågan att kunna skapa mening av multimodala texter blev också synlig. Läsaren måste kunna tolka bilder, symboler, ord och andra modaliteter för att kunna sammanföra information från alla dessa olika delar och dra slutsatser och skapa förståelse.

Skärmläsning kräver fler resurser

I avhandlingen utforskar Maria Rasmusson även andra aspekter av digital läsning. Hon gjorde bland annat en jämförelse av läsförståelse när elever fick samma texter på papper och på skärm. Det visade sig att eleverna klarade dessa traditionella texter något bättre på papper.

Maria Rasmusson menar att en möjlig förklaring kan vara skärmläsning kräver fler resurser av läsaren, som att hantera datorn och skrolla upp och ner, resurser som skulle behövas för att förstå den text som läses. En annan fördel är processen att hantera ett papper och till exempel vända blad som ger läsaren taktila ledtrådar som hjälper i läsprocessen. Här är Maria Rasmussons resultat i linje med tidigare forskning som gjorts bland annat av Anne Mangen med flera (2013).
- I den tredje studien valde jag att undersöka hur socioekonomisk bakgrund påverkade elevernas prestation på läsförståelsetesten i PISA och kom fram till att den inte påverkar de unika delarna av den digitala läsförståelsen men däremot den övergripande läsförståelsen i viss utsträckning.

Behöver öva på strategier för digital läsning

Maria Rasmusson menar att resultatet visar hur viktigt det är att alla elever får möjlighet att utveckla sin läsförståelse av traditionella texter, men att eleverna även behöver få öva på de strategier och förmågor som behövs för att förstå digitala texter.

Maria Rasmusson tipsar även om annan forskning inom området:

- Jag tycker att det börjar komma en del forskning som är spännande inom det här området. Till exempel visar Åberg-Bengtsson m fl (2014) att förståelse av illustrationer, varken i traditionella eller digitala sammanhang, inte alltid är självförklarande. Också Wennås Brante (2014) har poängterat vikten av undervisning i bildförståelsestrategier eftersom vi i samhället möts av ett stort antal multimodala texter.

- En annan aspekt som vi behöver hålla ögonen på i Sverige är de likvärdighetsproblem i digital läsning som noterats i USA i en nyligen publicerad studie har Leu m fl (2014). Deras resultat visade att digital läsförståelse skiljde sig mellan två städer med olika ekonomiska förutsättningar. Eleverna i den rikare staden hade större tillgång till internet i hemmet och använde oftare datorer i skolan, vilket antogs vara en del av förklaringen till skillnaden i digital läsförmåga.

Text: Marie Leijon

Källor:

Avhandlingen Det digitala läsandet. Begrepp, processer och resultat

Artikeln The New Literacies of Online Research and Comprehension

Artikeln Reading linear texts on paper versus computer screen

Avhandlingen Möte med multimodalt material

Artikeln "När Agnes fick va solen så fattade man ju precis", från Resultatdialog 2014.

# data[].attributes.attachment_link.title
Läsa på internet kräver speciella förmågor

# data[].attributes.attachment_link.description
Det verkar också som pojkar är bättre på det som är unikt i den digitala läsningen - som att navigera i en struktur och tolka symboler och bilder. Flickorna är fortfarande bättre på en övergripande läsförmåga. - Läsförståelse av digitala texter har unika aspekter jämfört med läsförståelse av traditionella texter.