# data[].attributes.body
Isabel-Clara Simó (1943-2020)
Escriptora, periodista i política. És considerada una de les autores modernes més importants de la literatura en català.
Entre altres distincions, va rebre el Premi Sant Jordi de novel·la (1993), la Creu de Sant Jordi (1999), el Premi Andròmina de narrativa (2001) i el Premi de Novel·la Ciutat d'Alzira.

# data[].attributes.body
Montserrat Roig
Escriptora en llengua catalana (1946-1991).
Entre la seva obra destaquen novel·les, contes, assjos, reportatges i articles periodístics.
Va rebre el Premi Sant Jordi de novel·la el 1976 amb El temps de les cireres, el Premi Crítica Serra d'Or amb Els catalans als camps nazis el 1977 i el Premi Nacional de Literatura Catalana el 1986 amb L'agulla daurada.
Destacà també pel seu compromís polític i cívic en la lluita contra la dictadura franquista i referent d'un feminisme independent. Són seves frases com "He escrito con mente de hombre y cuerpo de mujer (...) Y he tomado prestadas las palabras, el lenguaje de los Hombres, porque no hay otra".

# data[].attributes.body
Montserrat Carulla (1930-2020)
Actriu. S'inicià en el teatre amateur i estudià Història de l'Art a la UB. La seva trajectòria en el món del teatre i del món audiovisual es veu reflectida en els premis que se li van otorgar: Premi Margarida Xirgu (1992), Creu de Sant Jordi (1995), Medalla d'Or al mèrit artístic (1999), Medalla d'Or de la Generalitat de Catalunya (2008) i el Premi Gaudí d'Honor (2013).

# data[].attributes.body
Mercè Rodoreda (1908-1983)
És considerada l'escriptora en llengua catalana més influent de l'època contemporània. El 1980 va rebre El Premi d'Honor de les Lletres Catalanes.
Va cultivar tots els gèneres literaris però destaca especialment en novel·la. Les seves obres han tingut una gran repercussió internacional, tal i com ho demostren les traduccions a més de 30 llengües.
Després de la Guerra Civil va haver d'exiliar-se a França simplement pel fet d'haver escrit en català, com tants d'altres. Va viure a París i a Ginebra i no va poder retornar fins el 1972.

# data[].attributes.body
Caterina Albert i Paradís (1869-1966).
Escriptora catalana reconeguda com un dels exponents més importants del Modernisme. Va haver de fer servir un pseudònim masculí, Víctor Català, per poder ser reconeguda com a tal en el món dels premis literaris.
La seva novel·la més important, Solitud, ha estat traduïda a 9 llengües i se n'han fet adaptacions cinematogràfiques.

# data[].attributes.body
New York

# data[].attributes.body
Rosa Parks (1913-2005)

Fou una activista estadunidenca per l'equiparació de drets civils entre blancs i negres als Estats Units. Es va consolidar com una icona del moviment pels drets civils.

# data[].attributes.body
Victoria Kent (1889-1987)
Va ser una advocada i política republicana espanyola. Va ser la primera dona en el Col·legi d’Advocats de Madrid, el 1925, i la segona espanyola, després d’Ascensió Chirivella Marín (València el 1922), durant la dictadura de Primo de Rivera, i la primera dona del món que va exercir com a advocada davant un tribunal militar.

# data[].attributes.body
Matilde Hidalgo (1889-197)
Metgessa, política i activista dels drets de la dona equatoriana. Fou la primera llicenciada i doctora en medicina del país, la primera sufragista d'Amèrica Llatina i la primera diputada escollida en eleccions lliures a l'Equador.

# data[].attributes.body
Berta Lutz (1894-1976)
Va ser una naturalista, zoòloga, professora i pionera del feminisme a Brasil. El 1945 va jugar un paper fonamental perquè la Carta de les Nacions Unides esmentés les dones.

# data[].attributes.body
Maria Teresa Blandon (1961)
Sociòloga, feminista i ex-guerrilla revolucionària nicaragüesa. Als 17 anys es va involucrar a la Revolució Sandinista, lluitant com a guerrillera revolucionària al camp. Durant i immediatament després de la guerra es va establir una identitat feminista i es va empènyer en promoure els drets de la dona. Després de la guerra, Blandón va treballar en un sindicat agrícola, donant conferències sobre sexualitat, gènere i violència contra la dona. Va començar a dedicar-se a promoure els drets reproductius de les dones. En col·laboració amb altres feministes centreamericanes, Blandón va fundar el programa feminista La Corriente 3, una organització destinada a promoure el pensament feminista, que actualment segueix en funcionament.​

# data[].attributes.body
Julieta Lanteri (1873-1932)
Metgessa, política i feminista italoargentina. El 1919, es va postular al Congrés com a diputada i es va convertir en la primera dona candidata a l'Argentina. En no ser legalitzada per ingressar al parlament va organitzar i va encapçalar a la plaça Flores el primer simulacre de votació de carrer. Aquesta acció va congregar més de dues mil persones, i va cridar l'atenció de les feministes del món.

# data[].attributes.body
Beatrice Webb (1858-1943)
Economista, sociòloga i reformadora social anglesa. És considerada una de les majors influències en el posterior sorgiment de l'Estat del Benestar a Europa després de la Segona Guerra Mundial.

Va tenir sempre un caràcter molt inquiet i independent, i va realitzar activitats diverses. El treball durant un temps en les empreses del seu pare li va servir per a conèixer el món dels negocis, la qual cosa li permetria qüestionar el funcionament d'aquests.

# data[].attributes.body
Esther Duflo (1972)
És una economista francesa i professora del Massachusetts Institute of Technology.
Les seves investigacions es centren en aspectes microeconòmics dels països en vies de desenvolupament, inclòs el comportament de les famílies, educació, accés a finançament, salut i avaluació de polítiques públiques. Al costat d'Abhijit Banerjee, Dean Karlan, Michael Kremer, John A. List, i Sendhil Mullainathan, ha impulsat l'avanç de l'experimentació de camp com una metodologia important per descobrir relacions causals en economia.

# data[].attributes.body
Joana Robinson (1903-1983)
Va ser una economista anglesa que va formar part de la denominada escola postkeynesiana de Cambridge, Anglaterra. Les seves aportacions més reconegudes van venir del seu treball en la teoria del capital i del creixement econòmic en les dècades dels cinquanta i seixanta.

No va acceptar la teoria neoclàssica del capital.

Va protagonitzar, amb aquests economistes, l'anomenada Controvèrsia entre les dues Cambridges en relació amb la teoria del capital i les seves implicacions en la teoria del creixement.

# data[].attributes.body
Miren Etxezarreta (1936)

És una economista que ha publicat deu llibres com a autora única o com a coordinadora sobre l’economia. Ha obtingut un màster en Economia per la London School of Economics, Regne Unit, on també ha obtingut un Doctorat en Economia. Ha aconseguit un segon Doctorat en Economia a l’universitat Autònoma de Barcelona (UAB). Col·labora periòdicament amb publicacions especialitzades i generalistes, ha realitzat etapes com a columnista en diferents diaris. Actualment, participa activament en el Seminari d'Economia Crítica TAIFA dedicada a promoure la crítica de l'Economia convencional, la formació d'economistes joves i la divulgació crítica de temes econòmics d'actualitat a través de la publicació d'Informes de Economia Crítica. També imparteix regularment conferències i participa en seminaris i col·lectius a l'Estat espanyol i a l'estranger.

# data[].attributes.body
Christine Lagarde (19656)

Advocada, economista i política francesa, que ocupa el càrrec de presidenta del Banc Central Europeu des de novembre de 2019.
Anteriorment, va ser la directora gerent de Fons Monetari Internacional des del 5 de juliol de 2011 fins al 16 de juliol de 2019.
Va ser la primera dona ministra d’afers econòmics de l’G8.

# data[].attributes.location_name
Txernivtsí, Óblast de Chernivtsi, Ucrania

# data[].attributes.headline
Txernivtsí, Óblast de Chernivtsi, Ucrania

# data[].attributes.subject
Txernivtsí, Óblast de Chernivtsi, Ucrania

# data[].attributes.body
Irma Adelman (1930-2017)
Va realitzar importants contribucions en el camp de l'economia del desenvolupament, que s´ocupa dels aspectes econòmics del procés de desenvolupament dels paisos amb els ingressos més baixos, millorant el potencial de la massa de la població.

# data[].attributes.body
Ayn Rand (1905-1982)
Escriptora coneguda per les seves obres filosòfiques i de ficció. L'objectivisme, que va ser un dels models que va defensar, exposava la idea que cada individu ha de triar els valors amb els quals raonar i com aconseguir-los. També es recolzava en l'egoisme racional i en el liberalisme econòmic, mentre rebutjava el socialisme i l'altruisme perquè, segons ella, aquestes doctrines no permeten a les persones triar com viure.

# data[].attributes.body
Philipa Foot (1920-2010)
Va estudiar Filosofia, Política i Economia. És considerada la fundadora de l'ètica de les virtuts contemporània, corrent creada originalment per Plató. És coneguda gràcies a una de les seves obres, 'Natural Beliefs', en què va analitzar el dilema del tramvia: si el tramvia va en una direcció, matarà a una persona. Si va en una altra, a diverses. Quin hauria de triar el conductor? Aquesta pregunta va generar un debat entre les diferents corrents filosòfics de l'època. Gràcies a la seva crítica del no cognitivisme, molts filòsofs de tot el món van prendre les seves idees per desenvolupar-les.

# data[].attributes.body
Celia Amorós (1944)
Filòsofa espanyola feminista, considerada una de les pensadores feministes més importants en l’actualitat i la que introdueix aquest, en la filosofia espanyola. Del llegat filosòfic reivindica els valors de la Il·lustració: llibertat, autonomia, igualtat, lluita de la raó contra el prejudici, com a elements que possibiliten l'aparició del pensament feminista. El 1987 crea a la Universitat Complutense de Madrid el Seminari Permanent "Feminisme i Il·lustració". Considera que el "feminisme de la diferència" amb la seva tasca dels valors femenins ha complert la  missió de contribuir en l'orgull que tot grup oprimit necessita per la seva lluita, però raona que l'oposició a la totalitat de el sistema que ha creat la bipolaritat entre masculí i femení i el plantejament d'alternatives socials són els únics que poden transformar la relació de gènere.

# data[].attributes.body
Melissa de Samos (s. IV-III a C.)
Filòsofa i matemàtica dels segles IV al III a.C a l’antiga Grècia i formà part de l’escola pitagòrica. No se sap res de la seva vida. Només se la coneix per una carta escrita a una altra dona anomenada Clareta. En aquesta carta d'estil dòric grec, se li exposa a Clareta que el luxe no és el que defineix la bellesa d'una dona, sinó l'honestedat, sent innecessari agradar al seu marit amb robes elegants.

# data[].attributes.body
Anne Finch (1631-1679)
Filòsofa anglesa de l'escola platònica de Cambridge. Destaca per la seva única obra "Principis de la més Antiga i Moderna Filosofía" , publicada de forma anònima i pòstuma, on analitza l'esperit i el seu origen. Va introduir el concepte de mònada, influenciada per l'Escola de Cambridge.

# data[].attributes.body
Gargi Vachaknavi (sVII)
Filòsofa de l’antiga Índia. En la literatura vèdica, és reconeguda com una gran filòsof natural, reconeguda exposatora dels Védas, i coneguda com Brahmavadini, una persona amb coneixement de Brahma Vidya.

# data[].attributes.body
Lou Andreas-Salomé (1961-1937)
Filòsofa russa, que va anar a Zuric a estudiar teologia i història de l’art a la universitat i més tard es va traslladar a Roma, on va conèixer a Rée i Nietzsche amb els que va formar una comunitat intel·lectual. A principis del segle XX, va conèixer a Freud i es va fer amiga i deixeble seva. Va ser l’única dona admesa al Cercle Psicoanalític de Viena i des de 1915, va atendre a pacients a la seva consulta a Gotniga. Va recórrer a la psicoanàlisi per a aprofundir teòricament en les qüestions que havien estat sempre objecte del seu interès: l'amor, l'art i la religió, i a les quals havia dedicat les seves principals obres fins a aquest moment. Finalment, fa que serà la seva aportació més original a la teoria psicoanalítica: el narcisisme femení i també dedica estudis a la subjectivitat humana, en la seva doble manera de ser viscuda, com a home i com a dona, i r

# data[].attributes.body
Martha Nussbaum (1947)
Filòsofa, va estudiar teatre i llengües clàssiques a Nova York on poc a poc es va anar acostant a la filosofia fins a finalment graduar a la universitat de Harvard al 1972. També va ensenyar filosofia i lletres clàssiques a Harvard en els anys 70 i al principi dels 80.

# data[].attributes.body
Judith Butler (1956)
És coneguda per les seves aportacions al feminisme, la filosofia política i ètica, formant part de la teoria “queer” on defensa que el gènere, la identitat sexual i l’orientació sexual no estan essencialment inscrites a la naturalesa biològica humana, sinó que són el resultat d'una construcció social, que varia en cada societat.

També ha escrit algunes obres conegudes com “El gènere en disputa” o Feminisme i la subversió de la identitat”.

# data[].attributes.body
Hannah Arendt (1906-1975)
Filòsofa alemanya d’origen jueu; per tant, la seva trajectòria professional va ser afectada pel nacionalsocialisme i l’Holocaust. Va escriure sobre l’activitat política, el totalitarisme i la modernitat.

# data[].attributes.body
Simone de Beavoir (1908-1986)
Destacada filòsofa de segle XX pel que fa a la defensa dels drets de la dona es refereix, escrivint diverses novel·les i assajos que fa al tema. El seu corrent de pensament es va inclinar cap a l'existencialisme.

# data[].attributes.body
Simone Weil (1909-1943)
La seva ideologia, que es caracteritza per un constant aprofundiment, sense canvis de direcció, és la recerca per amor de la veritat, filosòficament reconeguda com una i universal, i que ella defineix com la necessitat més sagrada de l'ànima humana.

# data[].attributes.body
María Zambrano (1904-1991)
Pensadora, filòsofa i assagista espanyola. Té una extensa obra, entre el compromís cívic i el pensament poètic que no va ser reconeguda a Espanya fins a l'últim quart de segle XX. Després d'un llarg exili, i sent ja anciana, va rebre els dos màxims guardons literaris concedits a Espanya: el Premi Príncep d'Astúries el 1981 i el Premi Cervantes el 1988.

# data[].attributes.body
Christine de Pizan (1364-1430)
Escriptora. Va tenir accés a la biblioteca reial, i va conèixer la  vida de la cort parisenca i va estar influenciada pel vessant humanista. La reina Elisabet de Baveira li va encarregar l’obra “El llibre dels fets i bones vides del rei Xerri V. “ Podem destacar el “Llibre de la ciutat de les dames”, considerat un tractat del feminisme europeu. Pizan es converteix a principis del S.XV en una feminista cultivada. La seva vocació d’escriptora va ser afermant, llegà un ric repertori d’obres. Va romandre els seus últims anys de vida al monestir dominic de Poissy. Els seus tractats filosòfics profeministes inicien la querella de les dones.  Christine de Pizan va ser una de les veus més significatives de la intel·lectualitat europea de l’edat mitjana.

# data[].attributes.body
Marie Gouze (1784-1793)
Escriptora francesa. L’any 1791 va escriure la seva famosa Declaració dels drets de la dona i la ciutadana. Al 1789 a la Revolució Francesa va defensar la monarquia moderada i en aquest període va ser quan va escriure un gran nombre d’articles, manifestos i discursos. Per les seves idees polítiques va ser guillotinada el 3 de novembre del 1793 acusada de ser l’autora d’un cartell girondí. Va morí a la guillotina.

# data[].attributes.body
Mary Wollstonecraft (1759-1797)
Va ser la primera dona feminista. Mary Wollstonecraft havia seguit amb gran interès els fets revolucionaris que s'estaven produint a França En el seu escrit, Mary Wollstonecraft defensa el dret i la importància que té el que les dones poden ser educades com els homes. “Vindicación de los derechos de la mujer” és, davant de tot, una obra en defensa de la racionalitat, l'element propi de l'ésser humà, sigui un home o una dona.

# data[].attributes.body
Flora Tristan (1803-1844)
Filòsofa pertanyent al moviment filosòfic anomenat “socialisme utòpic”. Les seves obres “Passejos per Londres” i “La Unió obrera” són considerades precedents d’algunes idees de Marx i Engels. També es va significar per les seves aportacions al feminisme en la línia de Mary Wollstonecraft i de les revolucionàries franceses.

En la seva famosa obra "Unió obrera", ens diu: “L’home més oprimit pot oprimir un altre ésser que és la seva esposa. La dona és el proletari del mateix proletari”.

# data[].attributes.body
Harriet Martineau (1802-1876)
Escriptora i activista social (feminista, abolicionista), economista, socióloga i filósofa).​

# data[].attributes.body
Dambisa Moyo (1969)
Economista, doctora en ciències econòmiques per la Universitat d'Oxford i màster en finances per  la Universitat de Harvard. Consultora del Banc mundial del 1993 al 1995, i al Goldman Sachs del 2001 al 2008, on va ser cap d'investigacions econòmiques i estratègiques per l'Àfrica subsahariana.

# data[].attributes.body
Rose Friedman (1910-2009)
va ser una professora de la Universitat de Chicago. Va escriure diversos llibres sobre economia i política. A més a més, també va rebre certs reconeixements pels seus actes.

# data[].attributes.body
Elinor Ostrom (1933 – 2012)
Va ser la primera, i de moment l'única dona que va rebre el Premi Nobel d'Economia mai lliurat a una dona.  Textualment va rebre aquest premi per "la seva anàlisi de la governança econòmica, especialment dels bens comuns". teòric.

# data[].attributes.body
Millicent Fawcett (1847.1929).
Política i dirigent feminista britànica, més coneguda per la seva promoció de l'educació de les dones i el seu dret a vot que per la seva tasca com a economista.  Va defensar una teoria segons la qual les dones són dirigides des de les institucions a ocupar treballs de perfil baix i mal pagats, tesi que les feministes segueixen discutint avui dia.

# data[].attributes.body
Edith Abott
Va ser una economista, treballadora social, educadora i escriptora nord-americana. Reformista i militant sufragista, va pertànyer a el grup de "Dones de l'Escola de Chicago", que va treballar entre 1889 i 1920 en favor dels drets socials.

# data[].attributes.body
Deirdre MC. Croskey (1942)
És una economista i historiadora econòmica nord-americana. Ha estat interessada des de la dècada de 1980 en la retòrica de la persuasió, particularment de l'economia i, més endavant, en assumptes literaris més amplis com ara la teoria literària i la teoria social. Ha estat Professora Distingida d'Economia, Història, Anglès i Comunicació de la Universitat d'Illinois a Chicago des de l'any 2000.

# data[].attributes.body
Rosa Luxemburg (1919-1971)
Líder del Partit Socialdemòcrata del Regne de Polònia, també va militar en el Partit Socialdemòcrata d'Alemanya (SPD).

# data[].attributes.body
Piloto de Lineas aéreas , Fundadora del movimiento Aviadoras que pretende visibilizar a la mujer en el mundo de la aviación, con formación en instrucción CRM , Teaching and Learning, CRM con controladores de vuelo y centro de control operativo y especializada en factores humanos , miembro del comité HUPER de IFALPA , directora hasta Abril de 2020.Fundadora y antiguo Miembro del comité directivo de EVA (Ellas vuelan alto) que desarrolla a la mujer en el sector aeroespacial.

Realizado un TFG especializado en mujer y aviación , relacionado con CRM y factores humanos. Entrevista: https://www.nobbot.com/entrevistas/vanessa-de-velasco-piloto-iberia-y-directora-aviadoras/

# data[].attributes.attachment_link.title
Azul Blanco Foto Geométrico Ingeniería Robótica Currículum (1)

# data[].attributes.attachment_link.title
Morado Verde Vibrante Llamativo Artistas Sitio Web Enlace Perfil

# data[].attributes.body
Clarice Lispector
Fou una escriptora ucraïnesa que va néixer a Txetxelnik, però des de molt petita va viure al Brasil, entre Recife i Rio de Janeiro. És considerada una de les escriptores brasileres més importants del segle XX. Va pertànyer a la tercera fase del modernisme, de la generació del 45 brasilera.

# data[].attributes.body
Victoria Camps i Cervera
És una filòsofa i professora catedràtica catalana. És catedràtica de Filosofia moral i Política a la Universitat Autònoma de Barcelona

# data[].attributes.body
Maria Mercè Bergadà i Zapata, doctora en Geografia i Història

Doctora Mercè Roca Roumens (1947-2014). Professora a la Universitat de Granada (1979-88) i des del 1989 catedràtica d’arqueologia, epigrafia i numismàtica a la Universitat de Barcelona, es va centrar en l’estudi de la ceràmica romana sigil·lada. Ha realitzat excavacions de Andújar (Jaén, 1979-95), al teatre de Tarragona, a la ciutat iberoromana de Granada i a la ciutat romana de Pollentia (Mallorca). Ha publicat La sigilata hispánica producida en Andújar (Jaén) (1976) i El Albaicín y los orígenes de la ciudad de Granada (1988).

# data[].attributes.body
Frederica Montseny
Va néixer a Madrid el 12 de febrer de 1905 i va morir a Tolosa de Llenguadoc el 14 de gener de 1994. Va ser educada per la serva mare, Teresa Mañé. Va escriure articles on va donar èmfasi a la temàtica feminista. Formà part de la CNT i va ser nomenada ministra de sanitat en el govern de Francisco Largo Caballero durant la Guerra Civil. Després la  Guerra Civil s’establí a França. Va poder tornar a Espanya un cop va acabar la Dictadura de Franco.

# data[].attributes.body
Clara Campoamor

Va néixer a Madrid el 12 de febrer de 1888 i va morir a l’exili a Suïssa el 30 d’abril de 1972. Fou una política i advocada espanyola que va lluitar pels drets de la dona. Va impulsar el sufragi femení  durant l’elaboració de la Constitució de 1931. Gràcies a ella, les dones van poder votar a Espanya per primera vegada el 1933.

# data[].attributes.location_name
Bolxoie Màslennikovo, Óblast de Yaroslavl, Rusia

# data[].attributes.headline
Bolxoie Màslennikovo, Óblast de Yaroslavl, Rusia

# data[].attributes.subject
Bolxoie Màslennikovo, Óblast de Yaroslavl, Rusia

# data[].attributes.body
Valentina Tereshkova

Va néixer el 6 de març de 1937 .  Va ser la primera dona de la història en viatjar a l’espai i l’única en fer-ho en solitari el 16 de juny de 1963.

# data[].attributes.body
Virgina Woolf

Va néixer el 25 de gener a Londres i va morir el 1941. Fou una escriptora i editora anglesa. És considerada una de les figures més destacades del modernisme literari britànic del segle XX.

Algunes de les seves obres més destacades van ser les novel·les L’habitació de Jacob (1922)  i Al far (1929).

# data[].attributes.body
Nefertiti

El seu nom vol dir bonica és la bellesa d’Amon.  Va néixer a Tebes (Alt Egipte)  el 1370 aC i va morir el 1330 aC. Va ser reina d’Egipte gràcies al seu matrimoni amb el faraó Akhenató. Juntament amb el seu marit van establir el culte al déu Ató i van substituir el politeisme pel monoteisme.

# data[].attributes.body
Margaret Thatcher

Coneguda com la dama de ferro, va néixer el 13 d’octubre de 1923 a Grantham (Regne Unit) i va morir el 8 d’abril de 2013.

Va ser una política britànica del Partit Conservador que va exercir com a Primera Ministra del Regne Unit des de 1979 fins el 1990, sent la primera dona en ocupar aquest càrrec.

# data[].attributes.body
Alaska Packard (1868 .1934)
Va ser la primera dona agent del FBI dels  EUA.

# data[].attributes.location_name
Coyoacán, Ciudad de México, CDMX, México

# data[].attributes.headline
Coyoacán, Ciudad de México, CDMX, México

# data[].attributes.subject
Coyoacán, Ciudad de México, CDMX, México

# data[].attributes.body
Frida Khalo
(1907 -1954). Va ser una reconeguda pintora mexicana del segle XX que va desenvolupar diferents estils: el realisme, el simbolisme i el surrealisme, tot i que va tenir un estil propi.

# data[].attributes.body
Angela Davis

Va néixer el 1944. És una activista política afroamericana i professora del departament d’història de la Consciència de la Universitat de Califòrnia des de 2008. Activista pels drets civils i contra la discriminació racial i feminista, va formar part   del Partit Comunista i de les Panteres Negres.

# data[].attributes.body
Benazir Bhutto
Va ser  la primera ministra  del Pakistan. Va néixer el 21 de juny de 1953 a Karachi i va morir assassinada el 2007.
Va ser escollida primera ministra del seu país el 1988, encara que només va estar en el poder durant vint mesos,  va tornar a presidir el govern del Pakistan des de 1993 fins el 1996. A més va ser primera ministra per primera vegada amb només 35 anys, la més jove per dirigir un país de majoria musulmana.

# data[].attributes.attachment_link.title
Amazingly Simple Graphic Design Software - Canva

# data[].attributes.attachment_link.description
Amazingly Simple Graphic Design Software - Canva

# data[].attributes.attachment_link.title
Morado Verde Vibrante Llamativo Artistas Sitio Web Enlace Perfil

# data[].attributes.body
Carmen González Carrelero
Àmbit:  Directora d'operacions Restaurant Zalacaín (Madrid). Primer restaurant de l'estat en aconseguir tres estrelles Michelin el 1987. Primera dona al capdavant d'un restaurant històricament vinculat als homes i a l'elitisme.
2019 Millor direcció de Sala (I Congrés Internacional de Sala, Valladolid).

# data[].attributes.attachment_link.title
Amazingly Simple Graphic Design Software - Canva

# data[].attributes.attachment_link.description
Amazingly Simple Graphic Design Software - Canva

# data[].attributes.attachment_link.title
Morado Verde Vibrante Llamativo Artistas Sitio Web Enlace Perfil (1)

# data[].attributes.body
Maria Rosa Lloret (1961)
Àmbit: Lingüística catalana
Catedràtica de Filologia catalana a la Universitat de Barcelona; doctora per la Universitat d'Indiana (EUA).
Destaca en les investigacions en l'àmbit de la fonologia i la morfologia, amb nombroses publicacions, tutoritzacions de tesis doctorals i direccions de Grups i Projectes de Recerca.
Més info aquí.