# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kroppen är ett fascinerande arbetsområde som brukar tilltala de flesta elever! Här kommer en del material, inspiration och tips på aktiviteter om tema kroppen.

Ur det centrala innehållet, Lgr 11
Undervisningen i de naturorienterande ämnena ska behandla
följande centrala innehåll:
I årskurs 1-3 Kropp och hälsa
* Betydelsen av mat, sömn, hygien, motion och sociala relationer för att må bra.
* Människans kroppsdelar, deras namn och funktion.
* Människans upplevelser av ljus, ljud, temperatur, smak och doft med hjälp av
olika sinnen.
Fakta om kroppen, främst för oss lärare

Pedagogisk planering tema kroppen från Pilbäcksskolan i Växjö och Tema kroppen med konkreta mål från Högstorps skola även denna i Växjö.

Lpp människan och kroppen från Rörsjöskolan i Malmö.

Bilder från när Glumslövs skolas lågstadie arbetade med tema kroppen.

Tema livsstil och hälsa med samlade länkar hos Förskoleburken

Bildkort på kroppsdelar och delar på huvudet

Organ i naturlig storlek att skriva ut
Sprattelgubbar
Aktiviteter

Gör ett stort skelett

Låt barnen fota olika kroppsdelar och sedan göra ett collage eller bildspel av. De kan såklart para ihop dessa med textkort eller skriva själva till. Eller varför inte göra en egen kroppsbok.

Gör en kropp i naturlig storlek.

Mallar på kroppen osv att skriva ut

Gör skelett av pinnar
Klipp ut kroppsdelar ur tidningar
Liber espresso bjuder på ett smakprov ur det digitala läromedlet om kroppen. Där finns det filmer och övningar att göra på datorn eller projektorn.

Lisa har en pinterest-anslagstavla med 160 länkar inom Kropp mat och hälsa!

Ni som har tillgång till sli.se (medioteket) hittar en uppsjö av strömmande video om kroppen, t ex serien från topp till tå och serien så funkar människokroppen. Där finns också klassikern en cell-sam historia.

# data[].attributes.attachment_link.description
Kroppen är ett fascinerande arbetsområde som brukar tilltala de flesta elever! Här kommer en del material, inspiration och tips på aktiviteter om tema kroppen. Ur det centrala innehållet, Lgr 11 Undervisningen i de naturorienterande ämnena ska behandlaföljande centrala innehåll:I årskurs 1-3 Kropp och hälsa* Betydelsen av mat, sömn, hygien, motion och sociala relationer för att må bra.* Människans kroppsdelar, deras namn och funktion.* Människans upplevelser av ljus, ljud, temperatur, smak och doft med hjälp avolika sinnen.

# data[].attributes.attachment_link.description
Artikeln från Bi-lagan nr 1 2013 berättar om hur elever i åk 2 arbetar med tema Människokroppen på Malmaskolan i Uppsala. Många förslag på praktiskt arbete presenteras.

# data[].attributes.attachment_link.description
Free Body parts printable and online coloring pages

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Affiliate Disclosure: Pink and Green Mama is a participant in the Amazon Services LLC Associates Program, an affiliate advertising program designed to provide a means for sites to earn advertising fees by advertising and linking to amazon.com.

The girls and I kicked off

Week 1: Me on the Map of the

Life-Sized Body Maps today !

We started out by tracing ourselves on

big pieces of brown contractor's paper.

Then, we traced over our pencil outlines

"C" chose Pink (of course)

We collected a stack of "E"s human body and anatomy books.

Then, we got to work making

"C" drew the brain first,

she knew where it goes and talked

for more info on that one, see the post on my sidebar

Cutting out organs from construction paper

It was really neat watching "C"'s "A-Ha!" moments

as she figured out where her heart is,

that her skeleton holds her up so she's not floppy,

where her intestines are,

and that's where poop comes from! : )

White masking tape formed bones.

"C" was fascinated by the spine.

We talked about back bones while we were visiting

the Natural History Museum in Washington DC

on Saturday -- standing in the dinosaur room

she was asking about their spines,

so I bent over and had her feel all of the bumps on mine.

She remembered that today when we started making

the spine on her "body map"

We used bubble wrap for lungs since

they're full of little air chambers/pockets.

Q-tips made really good finger bones

(but they're hard to cut so mom needed to do that,

didn't want to chop off any real fingers while

Crepe paper streamers were used for the intestines.

"E" is still working on hers,

she wanted to save it to finish with her friend

that is coming over for a play date tomorrow morning.

Wonder what her friend's mom will think?!

This post is part of the Smart Summer Challenge.

has all kinds of fun up her sleeve this week too!

Visit us throughout the week for fun ideas

to explore Me on the Map with your own kids!

Please come back and join us on Friday, July 1st

for our weekly Smart Summer Linky,

with other parents and teachers.

You'll be entered for a chance to win a $100 credit to your local book shop

# data[].attributes.attachment_link.description
Affiliate Disclosure: Pink and Green Mama is a participant in the Amazon Services LLC Associates Program, an affiliate advertising program designed to provide a means for sites to earn advertising fees by advertising and linking to amazon.com. The girls and I kicked off Week 1: Me on the Map of the Life-Sized Body Maps today !

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
halloween alla helgons dag spökfest skelett fest kalas recept högtider present morsdagstårta spel pyssel bilder för barn flickor färgläggning resor resa inredning tips hem mamma pappa familj bebis graviditet e-kort barnkalas

# data[].attributes.attachment_link.title
Spel och pyssel - Pyssel - HALLOWEEN - Halloween-skelett

# data[].attributes.attachment_link.description
Spel och Pyssel - FEST och KALAS - HALLOWEEN - Tips, idéer, pyssel och recept till Halloween-fest eller spökfest - bilder och beskrivningar: Halloween-skelett - Överraska dina Halloween gäster med det här ståtliga skelettet! Skelettet är över en meter högt.

# data[].attributes.attachment_link.title
PARTS OF THE BODY FLASHCARDS | learningenglish-esl

# data[].attributes.attachment_link.description
Hello! I'm an English teacher in a Spanish school in Las Palmas, Canary Islands. I hope this blog helps you learn or teach English.

# data[].attributes.attachment_link.title
Making Your Life-Sized Body Model - Activity

# data[].attributes.attachment_link.description
Exploring Nature Science Education Resource - Life Science, Earth Science, and Physical Science Resources for Students and Teachers K-12

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Lär dig mer om hur människokroppen fungerar med dessa sju experiment och pyssel. Klicka på bilderna och länkarna för att komma till utförliga instruktioner för experimenten och pysslen. (Observera att artikeln innehåller reklam för och annonslänkar till produkter vi själva har valt ut från Stor&Liten och som vi tycker matchar artikelns tema.)
Experimentera och pyssla mera!

About The Author

Jag är Sandra Jönsson, bl.a. skribent och socialantropolog med fokus på medicinsk antropologi. Det är mina vetenskapliga intressen i kombination med min kroniska smärta som har fått mig att dra igång Bättre hälsa.

# data[].attributes.attachment_link.title
7 experiment och pyssel för barn som håller på att lära sig hur människokroppen fungerar

# data[].attributes.attachment_link.description
Lär dig mer om hur människokroppen fungerar med dessa sju experiment och pyssel. Klicka på bilderna och länkarna för att komma till utförliga instruktioner för experimenten och pysslen. (Observera att artikeln innehåller reklam för och annonslänkar till produkter vi själva har valt ut från Stor&Liten och som vi tycker matchar artikelns tema.)

# data[].attributes.attachment_link.title
Uppdrag kroppen: Hjärta, lungor och blodomlopp | UR Play

# data[].attributes.attachment_link.description
Nora, Eli och Pella undersöker hur pulsen varierar i olika situationer: när de tar det lugnt, när de jobbar hårt och blir skrämda. Hur hjärta, lungor och blodomlopp hänger ihop visas i de anatomiska animationerna. Barnläkaren Helena Thulin förklarar varför man ibland får blodtrycksfall när man reser sig snabbt och vad som händer när en kroppsdel somnar.

# data[].attributes.attachment_link.description
Vad är kondition? Varför behöver man kondition? Och hur gör man för att konditionen ska bli bättre? Vi möter Elias som är åtta år och tränar boxning i Höllviken BK. Han förklarar varför det är viktigt att ha bra kondition när man boxas.

# data[].attributes.attachment_link.title
Mission X Train Like An Astronaut | Train Like An Astronaut

# data[].attributes.attachment_link.title
Din kropp - svenska som andraspråk: Huden

# data[].attributes.attachment_link.description
Visste du att huden är kroppens största organ? Den är lika stor som ett lakan om man skulle vika ut den. Inbäddade i hudens olika lager finner man en hel del viktiga och finurliga saker såsom känselceller, hårsäckar och fettceller.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kroppen är ett fascinerande arbetsområde som brukar tilltala de flesta elever! Här kommer en del material, inspiration och tips på aktiviteter om tema kroppen.

Ur det centrala innehållet, Lgr 11
Undervisningen i de naturorienterande ämnena ska behandla
följande centrala innehåll:
I årskurs 1-3 Kropp och hälsa
* Betydelsen av mat, sömn, hygien, motion och sociala relationer för att må bra.
* Människans kroppsdelar, deras namn och funktion.
* Människans upplevelser av ljus, ljud, temperatur, smak och doft med hjälp av
olika sinnen.
Fakta om kroppen, främst för oss lärare

Pedagogisk planering tema kroppen från Pilbäcksskolan i Växjö och Tema kroppen med konkreta mål från Högstorps skola även denna i Växjö.

Lpp människan och kroppen från Rörsjöskolan i Malmö.

Bilder från när Glumslövs skolas lågstadie arbetade med tema kroppen.

Tema livsstil och hälsa med samlade länkar hos Förskoleburken

Bildkort på kroppsdelar och delar på huvudet

Organ i naturlig storlek att skriva ut
Sprattelgubbar
Aktiviteter

Gör ett stort skelett

Låt barnen fota olika kroppsdelar och sedan göra ett collage eller bildspel av. De kan såklart para ihop dessa med textkort eller skriva själva till. Eller varför inte göra en egen kroppsbok.

Gör en kropp i naturlig storlek.

Mallar på kroppen osv att skriva ut

Gör skelett av pinnar
Klipp ut kroppsdelar ur tidningar
Liber espresso bjuder på ett smakprov ur det digitala läromedlet om kroppen. Där finns det filmer och övningar att göra på datorn eller projektorn.

Lisa har en pinterest-anslagstavla med 160 länkar inom Kropp mat och hälsa!

Ni som har tillgång till sli.se (medioteket) hittar en uppsjö av strömmande video om kroppen, t ex serien från topp till tå och serien så funkar människokroppen. Där finns också klassikern en cell-sam historia.

# data[].attributes.attachment_link.description
Kroppen är ett fascinerande arbetsområde som brukar tilltala de flesta elever! Här kommer en del material, inspiration och tips på aktiviteter om tema kroppen. Ur det centrala innehållet, Lgr 11 Undervisningen i de naturorienterande ämnena ska behandlaföljande centrala innehåll:I årskurs 1-3 Kropp och hälsa* Betydelsen av mat, sömn, hygien, motion och sociala relationer för att må bra.* Människans kroppsdelar, deras namn och funktion.* Människans upplevelser av ljus, ljud, temperatur, smak och doft med hjälp avolika sinnen.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kroppen är ett fascinerande arbetsområde som brukar tilltala de flesta elever! Här kommer en del material, inspiration och tips på aktiviteter om tema kroppen.

Ur det centrala innehållet, Lgr 11
Undervisningen i de naturorienterande ämnena ska behandla
följande centrala innehåll:
I årskurs 1-3 Kropp och hälsa
* Betydelsen av mat, sömn, hygien, motion och sociala relationer för att må bra.
* Människans kroppsdelar, deras namn och funktion.
* Människans upplevelser av ljus, ljud, temperatur, smak och doft med hjälp av
olika sinnen.
Fakta om kroppen, främst för oss lärare

Pedagogisk planering tema kroppen från Pilbäcksskolan i Växjö och Tema kroppen med konkreta mål från Högstorps skola även denna i Växjö.

Lpp människan och kroppen från Rörsjöskolan i Malmö.

Bilder från när Glumslövs skolas lågstadie arbetade med tema kroppen.

Tema livsstil och hälsa med samlade länkar hos Förskoleburken

Bildkort på kroppsdelar och delar på huvudet

Organ i naturlig storlek att skriva ut
Sprattelgubbar
Aktiviteter

Gör ett stort skelett

Låt barnen fota olika kroppsdelar och sedan göra ett collage eller bildspel av. De kan såklart para ihop dessa med textkort eller skriva själva till. Eller varför inte göra en egen kroppsbok.

Gör en kropp i naturlig storlek.

Mallar på kroppen osv att skriva ut

Gör skelett av pinnar
Klipp ut kroppsdelar ur tidningar
Liber espresso bjuder på ett smakprov ur det digitala läromedlet om kroppen. Där finns det filmer och övningar att göra på datorn eller projektorn.

Lisa har en pinterest-anslagstavla med 160 länkar inom Kropp mat och hälsa!

Ni som har tillgång till sli.se (medioteket) hittar en uppsjö av strömmande video om kroppen, t ex serien från topp till tå och serien så funkar människokroppen. Där finns också klassikern en cell-sam historia.

# data[].attributes.attachment_link.description
Kroppen är ett fascinerande arbetsområde som brukar tilltala de flesta elever! Här kommer en del material, inspiration och tips på aktiviteter om tema kroppen. Ur det centrala innehållet, Lgr 11 Undervisningen i de naturorienterande ämnena ska behandlaföljande centrala innehåll:I årskurs 1-3 Kropp och hälsa* Betydelsen av mat, sömn, hygien, motion och sociala relationer för att må bra.* Människans kroppsdelar, deras namn och funktion.* Människans upplevelser av ljus, ljud, temperatur, smak och doft med hjälp avolika sinnen.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Lär dig mer om hur människokroppen fungerar med dessa sju experiment och pyssel. Klicka på bilderna och länkarna för att komma till utförliga instruktioner för experimenten och pysslen. (Observera att artikeln innehåller reklam för och annonslänkar till produkter vi själva har valt ut från Stor&Liten och som vi tycker matchar artikelns tema.)
Experimentera och pyssla mera!

About The Author

Jag är Sandra Jönsson, bl.a. skribent och socialantropolog med fokus på medicinsk antropologi. Det är mina vetenskapliga intressen i kombination med min kroniska smärta som har fått mig att dra igång Bättre hälsa.

# data[].attributes.attachment_link.title
7 experiment och pyssel för barn som håller på att lära sig hur människokroppen fungerar

# data[].attributes.attachment_link.description
Lär dig mer om hur människokroppen fungerar med dessa sju experiment och pyssel. Klicka på bilderna och länkarna för att komma till utförliga instruktioner för experimenten och pysslen. (Observera att artikeln innehåller reklam för och annonslänkar till produkter vi själva har valt ut från Stor&Liten och som vi tycker matchar artikelns tema.)

# data[].attributes.body
Din kropp- Enkla kroppen filmer

# data[].attributes.attachment_link.title
Din kropp - svenska som andraspråk: Magen

# data[].attributes.attachment_link.description
Matens väg ner till magen är lång och händelserik. Matsmältningen börjar redan i munnen. Sedan vandrar maten vidare i olika stationer där den mals ner i mindre och mindre bitar. Så småningom hamnar den i den sex meter långa tjocktarmen. Efter att kroppen har tagit upp all näring från maten, lämnar resterna kroppen som bajs.

# data[].attributes.body
Uppdrag kroppen

# data[].attributes.attachment_link.title
Uppdrag kroppen: Skelett och muskler | UR Play

# data[].attributes.attachment_link.description
Dagens uppdrag handlar om skelettmusklernas olika egenskaper. Nora, Eli och Pella testar lårmusklerna och hur de fungerar när de jobbar på olika sätt. Hur skelett, leder och muskler hänger ihop visas i de anatomiska animationerna. Barnläkare Helena Thulin förklarar växtvärk och stukning.

# data[].attributes.attachment_link.description
Vad har näsan att göra med hur det smakar i munnen? Tiggy får smaka på olika blandningar av frukter och bär, dels när hon håller för näsan och dels när hon inte håller för näsan. Hon upptäcker då att allt hon smakar inte är smaker, ofta är det dofter man känner.

# data[].attributes.attachment_link.description
Tiggy hör ett ljud som hon vill identifiera. Med hjälp av olika prylar testar hon att återskapa ljudet och får i processen lära sig vad ljudvågor är för något.

# data[].attributes.attachment_link.description
Tiggy blir nyfiken på att testa sin egen känsel och upptäcker att det är mycket svårare att känna med fötterna än med händerna. Hon får reda på att det går nervtrådar från huden till hjärnan som talar om vad det är man känner för något.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
(
Med dessa rader hämtade ur vår kursplan har vi planerat vårt tema om Människokroppen med fokus på matsmältningen och kroppens inre organ. Som alltid när vi planerar ett tema gör vi det med språket i fokus. Vi har valt att utgå från Gibbons fyrfältare vid planeringen av detta område.Stärk språket stärk lärandet,Gibbons). Tanken är att man ska börja i det talade, vardagliga språket och stötta eleverna mot det mer ämnesspecifika språket.

Fas 1
Som en gemensam uppstart och som ett litet experiment gav vi oss ned i gymnastiksalen där hela hallen blivit omvandlad till en människokropp med kroppens alla inre organ som vi använder när vi äter mat och maten skall gå genom det vi kallar för matsmältningsapparaten. Eleverna delades in i smågrupper och fick uppmaningen att de lugnt och fint skulle ta sig igenom alla "stationer" och samtidigt fundera över vad det var de upplevde tillsammans.

Vi pedagoger hade spridit ut oss i gymnastiksalen och gjort som en bana för eleverna att ta sig igenom. Det första som hände när eleverna kom in var att vi fröknar puffade på dem med stora vita kuddar(tänder). Vi sprutade även vatten på eleverna med vattensprutor.(saliv) Därefter fick eleverna åla genom en smal tunnel (matstrupen). Som nästa steg fick de krypa in i två upp och nervända mål med massor av olika bollar i. (magsäcken). Även där sprutade vi pedagoger vatten på eleverna med vattensprutor (magsyra) före det var dags att åla sig igenom ihopbundna rockringar med blöta tygtrasor hängande i mitten (tunntarmen). Återigen blev eleverna attackerade av pedagogerna med dammsugare i händerna. Genom denna sug sögs den sista näringen ut från maten i tjocktarmen. Tillsist skulle varje elev pressa sig ut genom en ihoprullad matta ut i omklädningsrummet. (äntarmen). Väl tillbaka i klassrummet fick eleverna sätta ord på det de varit med om i de grupper som gått tillsammans i gymnastiksalen.

Fas 2
Nästa tillfälle var det dags för oss pedagoger att introducera de nyckelord och begrepp som vi ville att eleverna skulle få med sig. Vi hade skrivit ut orden och gjort som skyltar som vi satte dit med häftmassa i anslutning till bilden här ovan.( Bilden var då förstås utan begreppen.) Tillsammans reflekterade vi över vad vi varit med om i gymnastiksalen och vi lät denna gång maten passera på bilden och för varje ny kroppsdel pratade vi om vad den hette och vilken funktion den har för vår matsmältning.

Fas 3
Tredje tillfället fick eleverna återigen i grupp skapa en egen människokropp på ett papper. Rita ut de olika kroppsdelarna och med garn visa hur långa tarmarna var bl a. Nyckelorden hade de fortfarande tillgång till på små skyltar och kunde med hjälp av dem benämna och använda de ord som de nyligen lärt sig. Eleverna fick i sina smågrupper berätta i tur och ordning med bild- och ordstöd vad som händer i vår kropp när vi äter. Alla elever fick ta de nya begreppen i sin mun och berätta för sina kamrater. En del elever behövde lärarstöd i denna lilla redovisning andra fixade det helt på egen hand.

Fas 4
Slutligen var det dags att använda det skrivna språket och skriva ned hur matsmältningsprocessen går till. Eleverna fick skriva 2 och 2 på dator och till sin hjälp hade de återigen de nyckelord som vi introducerat och tidigare använt i det talade språket.

Efter dessa lektioner var eleverna väl förberedda att ta sig an läromedelstexter som handlar om matsmältningen. I materialet "En läsande klass" finns i åk 1-3 femton texter som handlar om Människokroppen. Vi valde en av dessa som handlade just om matsmältningen.

http://enlasandeklass.se/wp-content/uploads/2014/03/magen_o_tarmarna_puls_no_boken_skarm.pdf

Några elever arbetade sig igenom texten tillsammans med en läskompis medan större delen av klassen läste texten gemensamt. Eftersom eleverna nu hade stor samlad förkunskap om ämnet gick det lätt att ta till sig texten och förstå den. Vi la stor vikt vid att eleverna fick ställa egna frågor på texten för genom just detta kunde vi bedöma vad de tagit till sig och förstått. Vi kunde se
vilka begrepp som nu var införlivade i deras eget ordförråd. Som stöd i detta arbete använde vi och dokumenterade i läslogg "Stjärnläsaren Fakta" Vi använder lässtrategierna som en naturlig del i den undervisning som är aktuell för oss i alla ämnen.

# data[].attributes.attachment_link.description
( Med dessa rader hämtade ur vår kursplan har vi planerat vårt tema om Människokroppen med fokus på matsmältningen och kroppens inre organ. Som alltid när vi planerar ett tema gör vi det med språket i fokus. Vi har valt att utgå från Gibbons fyrfältare vid planeringen av detta område.Stärk språket stärk lärandet,Gibbons).

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
För att ta en annan vändning på lärandet så använde vi oss av inspiratören för att kartlägga förkunskaperna.

Vi ska arbeta med matens väg genom kroppen. För att kartlägga förkunskaperna började de med att i lärparen rita vad de vet eller vad de tror händer med maten i kroppen. Alla hade goda kunskaper och visade det fint. De samarbetade bra och diskuterade hur de skulle rita och hur det kunde se ut i kroppen. När de hade ritat en stund stoppade vi och de fick de gå runt och titta på hur andra lärpar hade löst uppgiften. För att det inte skulle bli rörigt förflyttade alla sig samtidigt ett steg i taget. Det gjorde det också att de tittade i lugn och ro och hastade inte runt.

De tog till sig idéer och när de kom tillbaka till sin plats så förbättrade de sina teckningar. Denna arbetsmodell kallas i kooperativt lärande för inspiratören

Vi tittade tillsammans på deras lösningar och pratade igenom vad som händer med maten. Därefter tittade vi på en film om matens väg genom kroppen.

I filmen fick vi reda på att vi har 4-6 m tunntarm, 1,5 m tjocktarm och 10 cm blindtarm. Det var vi tvungna att mäta upp. Kan det vara möjligt att ha så lång tarm i kroppen?

# data[].attributes.attachment_link.description
För att ta en annan vändning på lärandet så använde vi oss av inspiratören för att kartlägga förkunskaperna. Vi ska arbeta med matens väg genom kroppen. För att kartlägga förkunskaperna började de med att i lärparen rita vad de vet eller vad de tror händer med maten i kroppen.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
I årskurs 2 arbetar vi med kroppen och våra sinnen. Idag kom vi fram till luktsinnet. Lektionen började med att jag hade en kort genomgång av vad luktsinnet är för något och hur vi känner lukt. Eleverna fick i par göra en EPA där de fick fundera över varför vi människor behöver luktsinnet. De fick diskutera och flera bra exempel kom upp! Efter denna genomgång fick eleverna göra luktexperiment med en variant av Karusellen.

Luktexperimenten genomfördes i helklass med 20 elever. Jag hade förberett 10 bord med 2 stolar per bord där lär-paren fick sätta sig. Varje lär-par fick ett protokoll som såg ut såhär:

Det fanns alltså 5 olika burkar som eleverna skulle lukta på och ställa hypoteser kring. Varje par fick rotera kring 5 av borden.

Jag modellerade hur de skulle göra vid borden. Jag startade en timer på 2 minuter, eleverna skulle då lukta på innehållet i burken, fundera själva över vad det var i burken och sedan viska med sin kompis. När de kommit överens om vad de trodde att det var i burken fick de skriva ned det i rätt kolumn och sedan ställa sig upp bakom sina stolar. När timern ringde fick de rotera till nästa bord för att göra samma sak där ända tills de besökt alla 5 stationer.

När alla par varit på samtliga stationer fick 2 par gå ihop och jämföra sina svar med varandra. Till sist gick vi igenom de korrekta svaren tillsammans.

Jag trodde att lektionen skulle bli rörig eftersom att jag gjorde den i helklass. Men då att de hade sina bestämda bord att cirkulera kring och med hjälp av timern fungerade det över förväntan.

# data[].attributes.attachment_link.description
I årskurs 2 arbetar vi med kroppen och våra sinnen. Idag kom vi fram till luktsinnet. Lektionen började med att jag hade en kort genomgång av vad luktsinnet är för något och hur vi känner lukt. Eleverna fick i par göra en EPA där de fick fundera över varför vi människor behöver luktsinnet.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
I årskurs 2 arbetar vi med kroppen och våra sinnen. Idag kom vi fram till luktsinnet. Lektionen började med att jag hade en kort genomgång av vad luktsinnet är för något och hur vi känner lukt. Eleverna fick i par göra en EPA där de fick fundera över varför vi människor behöver luktsinnet. De fick diskutera och flera bra exempel kom upp! Efter denna genomgång fick eleverna göra luktexperiment med en variant av Karusellen.

Luktexperimenten genomfördes i helklass med 20 elever. Jag hade förberett 10 bord med 2 stolar per bord där lär-paren fick sätta sig. Varje lär-par fick ett protokoll som såg ut såhär:

Det fanns alltså 5 olika burkar som eleverna skulle lukta på och ställa hypoteser kring. Varje par fick rotera kring 5 av borden.

Jag modellerade hur de skulle göra vid borden. Jag startade en timer på 2 minuter, eleverna skulle då lukta på innehållet i burken, fundera själva över vad det var i burken och sedan viska med sin kompis. När de kommit överens om vad de trodde att det var i burken fick de skriva ned det i rätt kolumn och sedan ställa sig upp bakom sina stolar. När timern ringde fick de rotera till nästa bord för att göra samma sak där ända tills de besökt alla 5 stationer.

När alla par varit på samtliga stationer fick 2 par gå ihop och jämföra sina svar med varandra. Till sist gick vi igenom de korrekta svaren tillsammans.

Jag trodde att lektionen skulle bli rörig eftersom att jag gjorde den i helklass. Men då att de hade sina bestämda bord att cirkulera kring och med hjälp av timern fungerade det över förväntan.

# data[].attributes.attachment_link.description
I årskurs 2 arbetar vi med kroppen och våra sinnen. Idag kom vi fram till luktsinnet. Lektionen började med att jag hade en kort genomgång av vad luktsinnet är för något och hur vi känner lukt. Eleverna fick i par göra en EPA där de fick fundera över varför vi människor behöver luktsinnet.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
En vecka fylld av kooperativt lärande både ute och inne.

Sista delen i tema "Kropp och hälsa" handlade om våra sinnen. I grupper om fem till sex elever hjälptes de åt med att arbeta med sina sinnen. Denna förmiddag övade vi, förutom våra sinnen, på att samarbeta och komma fram till ett gemensamt resultat. Övningen är en variant av "huvuden ihop".

Här testar de sitt luktsinne. Det var tio olika dofter som de skulle bestämma vilka de var och skriva ned. Det är inte helt lätt. Några av dem var tvärsäkra på vissa dofter medan andra inte kunde känna igen dem. Vi diskuterade varför det kunde vara så. Vi kom fram till att mycket var beroende på erfarenhet. Ett barn sa att det luktar sill och i burken var det ättika. Ett annat barn sa att det luktade honung i en annan burk. Han har en släkting som är biodlare och har varit med och känt den doften.

Nästa station var att testa synen men också en test på vad man kan komma ihåg. De fick titta på en matris med ord. Det gälled att memorera orden och var i matrisen de var placerade. Sen skulle de skriva in rätt ord på rätt plats. Här gällde det att samarbeta. En del grupper var strukturerade och delade upp matrisen så de memorerade ord i var sin rad. De lyckades ganska bra. De grupper som sen tillsammans diskuterade sig sig fram till orden och deras placering lyckades placera några fler ord.

På denna station skulle de lyssna och skriva ned vad de hörde i burkarna. Också en samarbetsövning eftersom de måste vara överens om vad de hör. Även här spelar erfarenhet stor betydelse.

Till sist skulle de testa sin känsel. De skulle leta upp tio olika saker i lådan, känna efter och beskriva dem för varandra. I kooperativt lärande är det en form av kommunikatören

När vi nu har arbetat färdigt med kropp och hälsa så fick de i sina hemgrupper skriva ned fyra frågor med fyra svarsalternativ varav ett svar är rätt. En grupp skrev frågor om skelett och muskler, en om hjärta, lungor och blod, en om matens väg genom kroppen och en om sinnena. Dessa frågor skrev jag sen in i en kahoot. På detta sätt delar de med sig av sina kunskaper och genom kahooten tränar de och lär sig än mer. Prova gärna den genom att klicka på länken.

De använde sig av sina anteckningar vi har gjort under temats gång och faktaböcker när de skrev frågorna.

Det blev väldigt bra diskussioner då de fick klargöra för varandra hur kroppen funderar och hur de skulle formulera frågorna så att kamraterna skulle förstå dem. Sen skulle de ha fyra svar och då hitta på tre svar som inte var riktigt rätt men ändå lurigt nära. Detta arbetssätt engagerade dem väldigt.

Jag fick då också möjlighet till att gå runt och höra hur de resonerade, vilka kunskaper de har, om de använde expertord och kunde sätta in dem i rätt sammanhang. Jag kunde ge dem feedback så de formulerade frågorna så de fick det svar de var ute efter.

Senare i veckan tränade vi på ord som stavas med dubbla konsonanter. Här har de tränat på att skriva ord med både en och två lika konsonanter. Nu jämför de och hjälper varandra att hitta rätt stavning. De diskuterar varför det stavas som det gör. Jag hör hur de testar vokalen före för att hitta rätt. Denna övning är en variant av par-pussel.

Även ute arbetar vi kooperativt. I sina lärpar fick de i uppdrag att bygga geometriska figurer.

De fick sen berätta för andra lärpar vilka figurer de hade gjort och beskriva de geometriska formerna med rätt expertord.

Nästa uppdrag var att uppskatta omkretsen runt ett träd. Först fick de med hjälp av sig själva, pinnar eller vad de kunde komma på göra en uppskattning på hur långt snöre de behöver för att det ska nå runt trädet. När de var överens om hur de skulle göra fick de klippa till en garntråd.

Här har de mätt omkretsen med hjälp av sina kroppar.

Här tester de om de har uppskattat rätt.

När vi utvärderade resultatet så hade de väldigt bra förklaringar på varför det inte alltid stämde eller varför de stämde. De som lyckades bäst hade varit noga med att samma barn som mätte runt trädet med sina armar också stod modell när de mätte upp tråden. De som inte fick riktigt rätt hade bytt personer som hade mätt mot trädet och sen stod modell. En grupp kom fram till att när de mätte med armarna mätte de högre upp på trädet än när de sen mätte med tråden. En grupp som inte nådde runt med sina armar hade använt en lång pinne och den gav felmarginal. Mycket kooperativt lärande i detta.

Nu till all lek i skogen. Mycket samarbete i det också.

I veckan har vi introducerat volym i matten. Vi börjar som vanligt att reda ut begreppen (expertorden) i arbetsområdet. Det gjorde vi med huvuden ihop.

Därefter tittade vi på volym i olika kärl. Alla dessa kärl rymmer 5dl även om det ser olika ut.

# data[].attributes.attachment_link.description
En vecka fylld av kooperativt lärande både ute och inne. Sista delen i tema "Kropp och hälsa" handlade om våra sinnen. I grupper om fem till sex elever hjälptes de åt med att arbeta med sina sinnen. Denna förmiddag övade vi, förutom våra sinnen, på att samarbeta och komma fram till ett gemensamt resultat.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
En vecka fylld av kooperativt lärande både ute och inne.

Sista delen i tema "Kropp och hälsa" handlade om våra sinnen. I grupper om fem till sex elever hjälptes de åt med att arbeta med sina sinnen. Denna förmiddag övade vi, förutom våra sinnen, på att samarbeta och komma fram till ett gemensamt resultat. Övningen är en variant av "huvuden ihop".

Här testar de sitt luktsinne. Det var tio olika dofter som de skulle bestämma vilka de var och skriva ned. Det är inte helt lätt. Några av dem var tvärsäkra på vissa dofter medan andra inte kunde känna igen dem. Vi diskuterade varför det kunde vara så. Vi kom fram till att mycket var beroende på erfarenhet. Ett barn sa att det luktar sill och i burken var det ättika. Ett annat barn sa att det luktade honung i en annan burk. Han har en släkting som är biodlare och har varit med och känt den doften.

Nästa station var att testa synen men också en test på vad man kan komma ihåg. De fick titta på en matris med ord. Det gälled att memorera orden och var i matrisen de var placerade. Sen skulle de skriva in rätt ord på rätt plats. Här gällde det att samarbeta. En del grupper var strukturerade och delade upp matrisen så de memorerade ord i var sin rad. De lyckades ganska bra. De grupper som sen tillsammans diskuterade sig sig fram till orden och deras placering lyckades placera några fler ord.

På denna station skulle de lyssna och skriva ned vad de hörde i burkarna. Också en samarbetsövning eftersom de måste vara överens om vad de hör. Även här spelar erfarenhet stor betydelse.

Till sist skulle de testa sin känsel. De skulle leta upp tio olika saker i lådan, känna efter och beskriva dem för varandra. I kooperativt lärande är det en form av kommunikatören

När vi nu har arbetat färdigt med kropp och hälsa så fick de i sina hemgrupper skriva ned fyra frågor med fyra svarsalternativ varav ett svar är rätt. En grupp skrev frågor om skelett och muskler, en om hjärta, lungor och blod, en om matens väg genom kroppen och en om sinnena. Dessa frågor skrev jag sen in i en kahoot. På detta sätt delar de med sig av sina kunskaper och genom kahooten tränar de och lär sig än mer. Prova gärna den genom att klicka på länken.

De använde sig av sina anteckningar vi har gjort under temats gång och faktaböcker när de skrev frågorna.

Det blev väldigt bra diskussioner då de fick klargöra för varandra hur kroppen funderar och hur de skulle formulera frågorna så att kamraterna skulle förstå dem. Sen skulle de ha fyra svar och då hitta på tre svar som inte var riktigt rätt men ändå lurigt nära. Detta arbetssätt engagerade dem väldigt.

Jag fick då också möjlighet till att gå runt och höra hur de resonerade, vilka kunskaper de har, om de använde expertord och kunde sätta in dem i rätt sammanhang. Jag kunde ge dem feedback så de formulerade frågorna så de fick det svar de var ute efter.

Senare i veckan tränade vi på ord som stavas med dubbla konsonanter. Här har de tränat på att skriva ord med både en och två lika konsonanter. Nu jämför de och hjälper varandra att hitta rätt stavning. De diskuterar varför det stavas som det gör. Jag hör hur de testar vokalen före för att hitta rätt. Denna övning är en variant av par-pussel.

Även ute arbetar vi kooperativt. I sina lärpar fick de i uppdrag att bygga geometriska figurer.

De fick sen berätta för andra lärpar vilka figurer de hade gjort och beskriva de geometriska formerna med rätt expertord.

Nästa uppdrag var att uppskatta omkretsen runt ett träd. Först fick de med hjälp av sig själva, pinnar eller vad de kunde komma på göra en uppskattning på hur långt snöre de behöver för att det ska nå runt trädet. När de var överens om hur de skulle göra fick de klippa till en garntråd.

Här har de mätt omkretsen med hjälp av sina kroppar.

Här tester de om de har uppskattat rätt.

När vi utvärderade resultatet så hade de väldigt bra förklaringar på varför det inte alltid stämde eller varför de stämde. De som lyckades bäst hade varit noga med att samma barn som mätte runt trädet med sina armar också stod modell när de mätte upp tråden. De som inte fick riktigt rätt hade bytt personer som hade mätt mot trädet och sen stod modell. En grupp kom fram till att när de mätte med armarna mätte de högre upp på trädet än när de sen mätte med tråden. En grupp som inte nådde runt med sina armar hade använt en lång pinne och den gav felmarginal. Mycket kooperativt lärande i detta.

Nu till all lek i skogen. Mycket samarbete i det också.

I veckan har vi introducerat volym i matten. Vi börjar som vanligt att reda ut begreppen (expertorden) i arbetsområdet. Det gjorde vi med huvuden ihop.

Därefter tittade vi på volym i olika kärl. Alla dessa kärl rymmer 5dl även om det ser olika ut.

# data[].attributes.attachment_link.description
En vecka fylld av kooperativt lärande både ute och inne. Sista delen i tema "Kropp och hälsa" handlade om våra sinnen. I grupper om fem till sex elever hjälptes de åt med att arbeta med sina sinnen. Denna förmiddag övade vi, förutom våra sinnen, på att samarbeta och komma fram till ett gemensamt resultat.

# data[].attributes.attachment_link.description
Del 1 av 10. Lungor. Vår kropp är som en maskin och Eva Funck visar och berättar med sina fantastiska modeller om hur olika delar i maskinen funkar och vad de behöver för att funka så bra som möjligt. I första avsnittet berättar Eva om våra lungor.

# data[].attributes.attachment_link.description
Vår kropp är som en maskin och Eva Funck visar och berättar med sina fantastiska modeller om hur olika delar i maskinen funkar och vad de behöver för att funka så bra som möjligt. Eva berättar också om allt som vi själva kan göra för vår kära kropp.

# data[].attributes.attachment_link.description
Tre korta fakta om olika delar av vår kropp. Eva Funck visar och berättar med sina fantastiska modeller.