# data[].attributes.headline
СЭР КЕН РОБИНСОН СЧИТАЕТ, ЧТО ТРАДИЦИОННОЕ ОБРАЗОВАНИЕ УБИВАЕТ КРЕАТИВНОСТЬ

# data[].attributes.subject
СЭР КЕН РОБИНСОН СЧИТАЕТ, ЧТО ТРАДИЦИОННОЕ ОБРАЗОВАНИЕ УБИВАЕТ КРЕАТИВНОСТЬ

# data[].attributes.body
Сэр Кен Робинсон, член RSA, эксперт в области образования, популяризатор идеи об изменении образовательной парадигмы, считает, что корни этой проблемы стоит искать в прошлом – в середине XVIII века, когда зародилась сама идея об общем образовании.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Сэр Кен Робинсон, член RSA, эксперт в области образования, популяризатор идеи об изменении образовательной парадигмы, считает, что корни этой проблемы стоит искать в прошлом - в середине XVIII века, когда зародилась сама идея об общем образовании.

Если посмотреть на типичное школьное расписание, то в его основе мы увидим дисциплины, полезные с экономической точки зрения - математика, естественные науки. То есть все то, что, согласно общепринятому мнению, может пригодиться в жизни. Все остальные дисциплины, относящиеся к творчеству, изучаются факультативно или не изучаются вовсе, поскольку, с экономической точки зрения, они совершенно бесполезны. Но почему во главу угла до сих пор ставится экономика, хотя никто толком не знает, какой будет экономическая ситуация даже к концу нынешней недели?

Дивергентное мышление - метод творческого мышления, применяемый обычно для решения проблем и задач. Заключается в поиске множества решений одной и той же проблемы.

Нынешняя модель образования зародилась в период расцвета промышленной революции. Поэтому школы создавались по типу фабрик: звонок - занятие начинается, звонок - урок окончен, не имеют значения особенности детей, они сортируются по "дате производства". Стандартизация - вот что лежало в основе подобной системы образования, которая сохранилась в том же виде и по сей день.

Только сейчас возникает понимание того, что индустриальный подход к образованию несколько устарел. Что идти в будущее, основываясь на опыте XIX века, - по меньшей мере непрактично. И одним из тревожных симптомов является расстройство под названием синдром дефицита внимания. Дети растут в перенасыщенной информацией среде, в эпоху телевидения, интернета, айфонов. И что хотят от них взрослые? Втиснуть в рамки традиционного образования и направить их внимание на те вещи, которые кажутся им скучными.

Вспомним пятидесятые годы, когда детям было принято удалять гланды. Это делалось с той же легкостью, с какой сейчас школьникам прописывают серьезные лекарства, которые подавляют чувства и эмоции, погружают в сон, чтобы направить фокус внимания на "полезные вещи". И это вместо того, чтобы разбудить их, чтобы они посмотрели на себя и поняли, кто они есть на самом деле и чего им хочется.

В своей книге The Element: How Finding Your Passion Changes Everything Кен Робинсон описывает истории людей, которые добились успеха, благодаря страсти и энтузиазму: от Пола Маккартни и Мэтта Гренинга до Арианны Хаффингтон и Ричарда Фейнманна. Купить, 550 р.

СДВ является если не мифом, то, по крайней мере, сильно раздутой историей. Поскольку пытаясь следовать устаревшей методике образования, где главенствует практичный разум, общество забывает о другом методе восприятия мира - о чувственном, когда человек ощущает себя здесь и сейчас, когда его чувства работают на пределе возможностей и он испытывает подлинный интерес от изучаемых предметов, от погружения в настоящее, от самой жизни. Мы должны обучать креативности так же, как обучаем грамотности.

Некоторое время назад, появился замечательный труд о дивергентном мышлении. Некоторые путают его с креативностью, но это не одно и то же. Дивергентное мышление - это бесспорная составляющая креативного мышления. Но его суть заключается в возможности увидеть огромное количество решений одной задачи. В большом числе интерпретаций одного вопроса.

Если задать людям вопрос о том, как можно применить канцелярскую скрепку, большинство дадут 15-20 вариантов. Лишь немногие дойдут до 200, задавая уточняющие вопросы вроде того, может ли скрепка достигать высоты 200 футов и быть резиновой?Чем больше вопросов - тем выше уровень дивергентного мышления.

Что лежит в основе такого мышления? Воображение. Представление о том, чего нет, но что могло бы быть. Именно воображение существенно отличает нас от прочих живых созданий. Многие живые существа поют - но они не создают прекрасных опер. Другие создания бегают - но они не организовывают Олимпийские игры.

Среди детей разного возраста были проведены тесты, которые показали, что чем старше ребенок, тем ниже становится уровень его дивергентности. С 98 процентов у дошкольников он падает до 10 процентов у подростков, и далее продолжает понижаться. У людей старше 25 лет он составляет уже около 2%. Получается, что бесценный дар, данный нам от природы, с годами растрачивается. Зато у нас в арсенале имеется опыт сдачи экзаменов, заполнения тестов, набор классических знаний - то, что называется образованием.

Я люблю рассказывать одну историю - про девочку на уроке рисования. Учитель подошел к ней и спросил: "Что ты рисуешь?". Она ответила: "Я рисую Бога". "Но никто не знает, как выглядит Бог", - возразил педагог и услышал ответ: "Через 10 минут узнают".

Изначально дети не боятся сделать ошибку. Я, конечно, не хочу сказать, что постоянно ошибаться - это то же самое, что быть креативным человеком, нет. Но я уверен в том, что если люди не будут готовы к тому, что ошибаться можно и нужно, они никогда не создадут ничего нового и оригинального. Взрослея, дети теряют свою бесценную дивергентность, потому что учителя внушают им страх ошибки.

Сэр Кен Робинсон - один из ведущих специалистов в области развития человеческого капитала, сфера его изысканий: творческое мышление, образование и инновации. Он консультировал правительства США, стран Европы и Азии, работал с международными агентствами, компаниями из списка Fortune 500, международными культурными организациями.

Педагоги, как правило, говорят, что есть единственно верный ответ на вопрос. И запрещается подглядывать у соседа - потому что это обман. Хотя во взрослом мире это зовется коллаборацией. Нас приучают думать в одиночку, тогда как великие открытия совершаются в кооперации с другими увлеченными людьми. И подобное сотрудничество приводит к росту, к прогрессу.

Другая проблема образования заключается в том, что вследствие стандартизации перестали учитываться индивидуальные склонности детей к разным предметам, особенности развития, культурный бэкграунд.

Сейчас следует не только отойти от индустриального подхода в образовании, но и перестать воспринимать человеческие сообщества как механизмы, от которых требуется только слаженная работа. Сообщество людей гораздо больше похоже на организм, полный жизненной энергии. Остается только сделать выбор: продолжать ли подавлять эту энергию с помощью лекарств - или дать ей выход.

Пикассо считал, что все дети рождаются художниками - проблема только в том, чтобы остаться художником к тому моменту, как ты станешь взрослым. Я верю в то, что наша единственная надежда на будущее - это принять новую концепцию экологии человека. Такую, в которой мы бы переосмыслили понятие богатства человеческих способностей. Существующая образовательная система опустошает наш разум так же, как мы опустошаем недра планеты - с определенными целями. Такой подход - это подход без будущего. Мы должны переосмыслить базовые принципы обучения наших детей.

Йонас Салк однажды сказал: "Если все насекомые исчезнут с лица Земли, через 50 лет жизнь прекратится. Если все люди исчезнут, через 50 лет все формы жизни на Земле будут процветать". Он прав: и единственный выход - ценить разнообразие наших творческих способностей.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
анна костюкова

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Анна Костюкова

# data[].attributes.attachment_link.title
Сэр Кен Робинсон считает, что традиционное образование убивает креативность

# data[].attributes.attachment_link.description
Если посмотреть на типичное школьное расписание, то в его основе мы увидим дисциплины, полезные с экономической точки зрения - математика, естественные науки. То есть все то, что, согласно общепринятому мнению, может пригодиться в жизни. Все остальные дисциплины, относящиеся к творчеству, изучаются факультативно или не изучаются вовсе, поскольку, с экономической точки зрения, они совершенно бесполезны.

# data[].attributes.headline
5 ТРЕНДІВ В ОСВІТІ, ЯКІ ФОРМУЮТЬ МАЙБУТНЄ. Інфографіка

# data[].attributes.subject
5 ТРЕНДІВ В ОСВІТІ, ЯКІ ФОРМУЮТЬ МАЙБУТНЄ. Інфографіка

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Тренд №1 - навчання стане головною активністю в повсякденному житті

Якщо в минулому ми витрачали на навчання невелику частину повсякденного часу, то в майбутньому, час, який нам доведеться виділяти на навчання, істотно виросте.
Саме навчання стане нашою домінуючою щоденною активністю (ДЩА). Зараз наша ДЩА - робота, телевізор, соціальні мережі, виживання, виховання дітей. До речі, за даними Р. Флорида, наведеними в його бестселері " Креативний клас ", середній представник цього класу вчиться близько 14 годин в тиждень *). Це було майже 10 років тому.

Частка часу, який ми витрачаємо на навчання, по відношенню до всіх інших занять, з 1900 року минулого століття і до 2031 року. Зверніть увагу, що після 2030 час, який ми щодня витрачаємо на навчання, можливо, різко впаде до 0. *)
Частка часу, який ми витрачаємо на навчання, по відношенню до всіх інших занять, з 1900 року минулого століття і до 2031 року. Зверніть увагу, що після 2030 час, який ми щодня витрачаємо на навчання, можливо, різко впаде до 0. *)
Тренд №2 - навчання стане довічним

Якщо в минулому ми вчилися тільки невелику частину життя, то в майбутньому нам доведеться вчитися все своє життя.
Різними кольорами показана частка часу, який люди витрачають на навчання, протягом життя, в різні періоди за 100 років і в майбутньому. Наприклад, червоний колір показує 2025 рік, і різні вікові категорії. Тут також видно Тренд №1 - навчання стане нашою основною діяльністю.
На інфографіці показано, як змінюється частка часу, який ми витрачаємо на навчання, по відношенню до решти активності. Ми можемо простежити, як ця частка збільшується за останнє сторіччя, і наростає в майбутньому. Також ми можемо бачити, як частка навчання змінюється з віком, захоплюючи все більше часу. Ми починаємо вчитися у все більш ранньому віці, не припиняємо в зрілості, і продовжуємо в літньому віці.

Тренд №3 - традиційне лекційне навчання поступиться місцем проектному і проблемно-орієнтованому

Проектне навчання повністю відповідає вимогам сучасності, тому його частка буде наростати, аж до повного витискування класичної університетської моделі.
На графіку показано, як змінювалося співвідношення проектного та лекційного навчання протягом історії, і до чого ця тенденція призведе в майбутньому.
Лекційне навчання домінувало впродовж 1000 років, як вдала модель масштабування, здатна задовольнити масовий попит на кваліфікованих фахівців. У той час як індивідуальне проектне навчання залишалося завжди дорогим, і мало доступним, так як засноване на менторстві. Менторство важко масштабується, тому завжди залишалося пляшковим горлечком, яке стримувало ринок. Наше рішення усунуло цю перешкоду.

Тренд №4 - зміна моделей масштабування освіти

Індивідуальне навчання, засноване на індивідуальному плані та доступності менторів для кожного, поступово замінить масову коробочну освіту.

На діаграмі показано розвиток і згасання різних підходів до масштабування освіти, протягом історії і в майбутньому:

Класичний лекційний аудиторний підхід в школах і ВУЗах

Персональне наставництво (менторинг)

Персоналізація та індивідуальна освітня траєкторія

Дистанційне навчання

Дистанційний менторинг

Розглянемо кожен підхід окремо.

Розвиток і згасання традиційного лекційного підходу, який видавлюється дистанційними форматами.

Жирна бежева лінія показує розвиток і згасання традиційного лекційного формату.

Згасання традиційного персонального менторингу через особисті зустрічі.

Жирна синя лінія показує згасання традиційного менторингового формату.

Стрімкий розвиток і згасання дистанційного навчання, заснованого на копіюванні традиційного лекційного формату, який буде видавлений персоналізованим навчанням і дистанційним менторингом.

Жирна червона лінія показує розвиток і згасання традиційного дистанційного навчання.
Жирна зелена лінія показує розвиток персоналізованого навчання. Жирна жовта лінія показує розвиток дистанційного менторингу.
Згасання і відродження повністю персонального підходу до навчання, за рахунок сучасних технологій, AI/Big Data.

Розвиток дистанційного менторингу, як домінуючого формату навчання, який замінить всі традиційні підходи, і задовольняє всім сучасним вимогам. Технології забезпечать доступний менторинг в режимі 24/7 будь-кому.

Тренд №5 - зміна технологій, які змінюють освіту

Всі попередні тренди забезпечені розвитком технологій, які скасовують старі підходи і привносять нові можливості.

Тут можна ясно бачити, як більша частина звичайної освіти піде в онлайн і у віртуальне середовище, додасться персоніфікація, моделювання і прогнозування кар'єри, засноване на використанні штучного інтелекту, і підходів Big Data.

Нарешті, в перспективі світить повна симуляція віртуальної реальності, як у фільмі Матриця, а на закуску, мрія трансгуманістів - вдосконалення людини, її когнітивних здібностей і можлива кіборгізація.

Ці тренди демонструють технології, які забезпечать прорив в освіті:

масштабований, доступний, дистанційний, повноцінний менторинг для кожного;

моделювання і прогнозування індивідуальної навчальної траєкторії, яка стає синонімом кар'єри - по суті моделювання долі ...

advanced training protocols (тренінгові протоколи), засновані на нейропластичності, здатні змінювати топологію нейронної мережі мозку і, тим самим, кардинально збільшувати швидкість і глибину навчання.

Саме ці напрямки я разом з партнерами скромно розвиваю в рамках проекту Serendipity University. Деякими напрямками я почав займатися майже 25 років тому, якимись значно пізніше, але так чи інакше, один період завершився, і починається наступний, коли я знову привертаю фінансові ресурси, щоб вивести на освітній ринок унікальний продукт.

* - Це означає, що нейрофізіологічні і психофізичні поліпшення людини досягнуть такого рівня, що кожен буде постійно підключений до загальної бази знань, а процес навчання буде відбуватися в реальному часі. Тобто з цього моменту людина "перестане" вчитися, і буде отримувати необхідні знання та навички негайно, як тільки в них виникатиме потреба. Це близько до того, що технічний директор Google Рей Курцвейл розуміє під технологічної сингулярностью.

** - Всі дані наведені на основі аналізу різних сигналів, спостережень, практики спілкування і величезного масиву джерел. Терміни і співвідношення можуть відрізнятися, але самі тренди добре підтверджені.

Alex Krol
Entrepreneur, writer, educator.
Джерело

# data[].attributes.attachment_link.title
5 трендів в освіті, які формують майбутнє Інфографіка

# data[].attributes.attachment_link.description
Якщо в минулому ми витрачали на навчання невелику частину повсякденного часу, то в майбутньому, час, який нам доведеться виділяти на навчання, істотно виросте. Саме навчання стане нашою домінуючою щоденною активністю (ДЩА). Зараз наша ДЩА - робота, телевізор, соціальні мережі, виживання, виховання дітей. До речі, за даними Р.

# data[].attributes.headline
bett: СІМ ТРЕНДІВ СУЧАСНИХ ТЕХНОЛОГІЙ НАВЧАННЯ

# data[].attributes.subject
bett: СІМ ТРЕНДІВ СУЧАСНИХ ТЕХНОЛОГІЙ НАВЧАННЯ

# data[].attributes.body
BETT-show, всесвітньо відома виставка інформаційних технологій в освіті. Уже традиційно ВETT стала головною подією року у сфері освіти майбутнього і цього разу зібрала понад 35 тисяч учасників зі 138 країн світу. Видавництво «Ранок» удруге взяло участь у цьому заході.

# data[].attributes.headline
ТРИ ГЛОБАЛЬНІ ТРЕНДИ ОНЛАЙН-ОСВІТИ, ПРО ЯКІ ВАРТО ЗНАТИ

# data[].attributes.subject
ТРИ ГЛОБАЛЬНІ ТРЕНДИ ОНЛАЙН-ОСВІТИ, ПРО ЯКІ ВАРТО ЗНАТИ

# data[].attributes.body
2003 рік. Массачусетський технологічний інститут (MIT) публікує записи лекцій на порталі MIT OpenCourseWare. 2007 рік. Khan Academy допомагає навчатися мільйонам школярів з усього світу. 2012 рік. Coursera та MITx (трохи пізніше – edX) запускають масові відкриті онлайн-курси (МВОКи, англійською – MOOCs) від провідних університетів США.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
2003 рік. Массачусетський технологічний інститут (MIT) публікує записи лекцій на порталі MIT OpenCourseWare. 2007 рік. Khan Academy допомагає навчатися мільйонам школярів з усього світу. 2012 рік. Coursera та MITx (трохи пізніше - edX) запускають масові відкриті онлайн-курси (МВОКи, англійською - MOOCs) від провідних університетів США.
Cьогодні сотні навчальних платформ і онлайн-курсів знаходяться у вільному доступі. Загалом, можна розглядати розвиток двох напрямів: контент і сервіс. Контент - це підходи до створення сценаріїв навчальних відео, візуалізацій і презентацій, складання запитань і завдань. Сервіси - це моделі створення контенту та безпосередньо технічна складова: "обгортка", у яку загортають контент для кінцевого користувача. Відкритим залишається запитання: під які тренди та сервіси потрібно створювати освітній контент?
1. Microlearning (мікронавчання)
Платформа MITx з першим курсом Circuits and Electronics з'явилася у 2012 році. Курс тривав 15 тижнів і вимагав від студентів 8-12 годин навантаження на тиждень. Він містив понад 350 завдань у домашніх роботах, 12 лабораторних робіт і 3 іспити.

Минуло 4 роки. Цей курс на edX виглядає суттєво інакше. Тепер він розбитий на три окремих курси, тривалістю 5 тижнів кожен: Circuits and Electronics 1: Basic Circuit Analysis, Circuits and Electronics 2: Amplification Speed, and Delay та Circuits and Electronics 3: Applications.

Це відбулося й з курсом Introduction to Computer Science and Programming in Python від МІТ. Наприкінці першої версії курсу організатори зауважили, що його закінчило дуже мало студентів - і сьогодні він розділений на 2 частини. Звісно, можна сказати, що це маркетинг: якщо користувач хоче отримати затверджений сертифікат, замість одного доведеться купувати кілька. Але навіть якщо й так, справа не тільки в цьому.

Скорочення тривалості курсів - демонстрація тренду microlearning, що останнім часом впевнено захоплює онлайн-освіту. Люди звикли швидко отримувати потрібну інформацію з Google та дивитися короткі відео на YouTube. Відповідно, всидіти за тривалим курсом стає все важче: дослідники онлайн-платформи edX навіть рекомендують створювати відео, тривалість яких не перевищує 6 хвилин. Якщо ролик триває довше, кількість переглядів до кінця різко падає - студенти просто не витримують, відволікаються й це впливає на процес засвоєння матеріалу.

Тренд мікронавчання вже застосовується на практиці, а структура курсів змінюється. Все більшої популярності набувають невеликі практичні курси - від американської платформи Udemy до російської Нетологии.

До речі, тренд мікронавчання стосується не тільки тривалості курсів чи навчальних відео, а й звичних академічних речей на кшталт наукового ступеня. Udacity навіть запровадила новий термін для циклів курсів - nanodegree (наноступінь). Більше того: виникають цілі платформи, які складаються виключно з коротких (мікро-) курсів. Наприклад, Coursmos.

2. Adaptive learning (адаптивне навчання)
Знаєте, на якому слові найчастіше робив гучний акцент засновник edX Анант Агарвал під час виступу на міжнародній освітній конференції EdCrunch у 2015 році? Персоніфікація. Персоніфікація, адаптація під студента, індивідуальна траєкторія навчання - усе це терміни, що стосуються тренду адаптивного навчання. Сучасні дані дозволяють передбачити сценарії поведінки користувачів - так можна створити систему навчання, яка підлаштовуватиметься під кожного учня індивідуально.

Компанії та проекти, які розробляють системи адаптивного навчання, виникають у всьому світі. А винайдення ефективної системи адаптивної освіти, на нашу думку, cтане найбільшою революцією в онлайн-освіті з моменту появи перших масових відкритих онлайн-курсів.

В університетах США вже впроваджують інструменти адаптивної освіти: так, компанія Knewton співпрацює з Arizona State University. Завдяки Knewton студент отримує завдання, які відповідають саме його навчальним потребам (до прикладу, з певної теми, яку варто повторити), а викладач - статистику і кожного окремого студента, і групи загалом. Ці дані дозволяють модифікувати заняття так, щоб для кожного студента воно було максимально ефективним.
Кількість плафторм адаптивного навчання та розробників адаптивного контенту невпинно зростає
Один із викликів адаптивного навчання - ефективний підбір критеріїв, за якими можна "зрозуміти" поведінку користувача й створити для нього оптимальну навчальну траєкторію. Також важливою є автоматизація, тобто розробка сервісу адаптивного навчання, що зведе втручання живої людини до мінімуму.
3. Gamification (гейміфікація)
Люди обожнюють ігри. За статистикою, 97% дітей віком від 12 до 17 років грають у відеоігри. Але їх люблять і дорослі. Так, середньостатистичний геймер - 30-річний, а 37% геймерів старші 35 років.

Секрет у тому, що ігри можуть захопити та утримати увагу - через це вони стали потужним інструментом сучасної освіти. Варто запам'ятати слово "гейміфікація" - додавання елементів гри до іншої діяльності, наприклад, навчання. Значки, рівні, бали - усе це елементи ігор, які заохочують учня та стимулюють його мотивацію.

Наприклад, платформа Khan Academy гейміфікувала навчальний процес та розробила цілу систему бейджів. Користувачі здобувають бейджі (або значки) за певні досягнення. Подивився 10 відео - отримав бейдж. Без помилок виконав 10 завдань - тримай ще один.
Значки Meteorite Badges легко заробити, коли тільки почав користуватися платформою
А от Black Hole Badges здобути вже не так просто. Адже вони - "легендарні та таємничі"
Учень бачить, що він не стоїть на місці: отримав бейдж, отже, працював недарма. Помічати та відчувати власний прогрес дуже важливо, адже це стимул просуватися вперед. Гейміфікація освіти полягає в тому, щоб запозичити ці стимули в ігор та додати їх до навчального процесу.

Навчання невеликими порціями, індивідуально підлаштоване під кожного учня та ще й з потужною системою стимулів - це не утопія. Технології онлайн-освіти стрімко розвиваються й роблять навчання ефективнішим ніж будь-коли.

А тим часом команда EdEra готує цикл статей про кожен тренд із реальними кейсами та результатами. Слідкуйте за оновленнями :)

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Ілля Філіпов

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Анна Ляшенко

# data[].attributes.attachment_link.title
Глобальні тренди онлайн-освіти

# data[].attributes.attachment_link.description
2003 рік. Массачусетський технологічний інститут (MIT) публікує записи лекцій на порталі MIT OpenCourseWare. 2007 рік. Khan Academy допомагає навчатися мільйонам школярів з усього світу. 2012 рік. Coursera та MITx (трохи пізніше - edX) запускають масові відкриті онлайн-курси (МВОКи, англійською - MOOCs) від провідних університетів США. Cьогодні сотні навчальних платформ і онлайн-курсів знаходяться у вільному доступі.

# data[].attributes.headline
Сайт: #ОСВІТНІ ТРЕНДИ

# data[].attributes.subject
Сайт: #ОСВІТНІ ТРЕНДИ

# data[].attributes.headline
5 ФІЛОСОФСЬКИХ ТРЕНДІВ В ОСВІТІ

# data[].attributes.subject
5 ФІЛОСОФСЬКИХ ТРЕНДІВ В ОСВІТІ

# data[].attributes.body
Немає однієї правильної відповіді та єдиного правильного шляху для усіх

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
Українська правда _Життя

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Одного разу моя шестирічна донька ніяк не хотіла зранку застеляти ліжко.

Крики, ультиматуми чи підкуп - інструменти, до яких колись вдавались мої батьки - не використовую. Ну, майже;)

Я намагалась їй пояснити, чому це важливо, але це було не переконливо, бо ніхто у кімнату не заходить, речі від цього не псуються, ввечері знову лягати.

Я вирішила погуглити, як мудрі люди радять зацікавлювати дітей застеляти ліжко.

У першій же стрічці пошуку побачила цікаві поради " чому важливо застеляти ліжко", так і прямо протилежні " чому цього не варто робити і вчити цьому дітей, бо постіль провітрюється і т.д".

Таких прикладів різних поглядів до усталених речей у сучасному житті я зустрічаю безліч: сироїди критикують молоко, прихильники Аюрведи його вважають дуже цінним; одні автори книг закликають займатись спортом, інші видають книги "Лінуйся" і пропонують жити розмірено без напруги; хтось рекомендує тримати робочий стіл у порядку, інші говорять про ресурс творчого безпорядку.

Це і є перший тренд в освіті:
НЕМАЄ ОДНІЄЇ ПРАВИЛЬНОЇ ВІДПОВІДІ ТА ЄДИНОГО ПРАВИЛЬНОГО ШЛЯХУ ДЛЯ УСІХ. СВОБОДА!
Замість створення одного для всіх, стандартизації, приходить унікальність, індивідуальний підхід, поліваріативність, розуміння, що "кожному - своє".

Кілька років тому один з найпопулярніших спікерів TEDx Кен Робінсон "зірвав" інтернет виступом "Школа вбиває творчість", і наголосив як важливо кожну дитину розвивати згідно її покликання.

Однак, український педагог Микола Гузик ще на початку 90х створив в Україні "Школу талантів" (єдина державна експериментальна школа у нашій країні).

На його думку, існує вісім основних типів талантів:

- академічний (талант до наукової діяльності),

- художньо-естетичний,

- спортивний,

- соціальний (талант доглядати за іншими людьми),

- візуально-стратегічний (талант управлінця),

- духовний (талант проповідників) та

- універсальний (талант до всього).

При вступі у школу таланти визначають і дають змогу розвиватись кожному учневі згідно нього, засвоювати предмети в різному об'ємі.

У процесі навчання діти з різними талантами об'єднуються у групи і працюють над проектами. Наприклад, хороший фізик, художник та потенційний літератор разом створюють газету про закони всесвітнього тяжіння. Або скрипачка за допомогою учня-хіміка може виразити хімічні реакції в музиці.

Кожен вивчає світ через призму свого таланту, обираючи свій темп вивчення. Наприклад, можна достроково перейти у наступний клас, до того ж - з окремих предметів.

Трендом нашого часу є свобода вибору. Ми маємо змогу вибирати час навчання, свій темп освоєння матеріалів, підручники. У цьому нам допомагають технології та методики - змішане навчання, дистанційне, E-learning, МООС курси.

Інтроверти чи діти з обмеженими фізичними або фінансовими можливостями можуть навчатись онлайн.

Адаптивність освіти передбачає можливість вибору учнем, а згодом і студентом, оптимальних, особисто для нього, інструментів навчання, вибору предметів і обсягу отримуваних знань.

Яскравий приклад - курси Pearson MyLab, які містять алгоритми, що адаптують курс до потреб кожного учня, його сильних і слабких сторін. Адаптивність підвищується за рахунок використання аудіоматеріалів, навчального відео, різних тестів.

У Європі ведуться розробки нових платформ, які збирають дані про людину в інтернеті та формують індивідуальний курс, враховують специфіку сприйняття, сферу інтересів та професійний досвід.

Нині ми отримали змогу вибирати школу - традиційну, альтернативну, перейти на домашню форму навчання або узагалі відмовитись від традиційної форми навчання - "анскулінг", а вчитись природно від потреб у ході життя.

Вибирати можемо і педагогів. У найближчому майбутньому завдяки технологіям, онлайн курсам та різновіковому навчанню - педагоги будуть подібні до зірок шоу-бізнесу і збиратимуть "стадіони".

На думку співзасновниці Центру інноваційної освіти "Про.Світ" Юлії Баранник, наступна революція у навчанні має стосуватися саме переосмислення ролі вчителя, який нині в Україні не в фаворі.

Кардинально переосмислено поняття "помилки". Сьогодні помилка - цінний досвід, а не причина занижувати оцінку. Перед нами стоїть невідоме майбутнє, тому сучасний світ - це світ експериментів і винаходів, де без помилок і проб не обійтись.

Ми змінюємось, а відтак змінюється і простір навколо нас - шкіл, садочків, бібліотек та аудиторій.

На зміну прибитим до підлоги партам з'являються меблі-трасформери, змога вільно рухатись, сидіти по колу чи в рядочок, різні тематичні простори для руху чи відпочинку, яскраві кольори в оздобленні, меблі з екоматеріалів.

Вперше про виховання свободою заговорив ще 100 років тому Олександр Нілл, засновник найпопулярнішої та найстарішої альтернативної школи у світі - Саммерхіл (Британія).

У цій школі працює учнівське самоврядування і діти самі приймають рішення чому і коли вчитись.

За цим принципом в Україні розвивається школа "Зелене плем'я", яка навчає дітей влітку на мистецькому хуторі "Обирок".

Ще більше свободи пропонує українська школа-парк Dixi, що вже переросла у мережу навчальних закладів: відмова від обов'язкових навчальних занять, від вікового поділу в навчанні і майже повністю від оцінок.
СПОЖИВАЦТВО ЗМІНЮЄТЬСЯ НА ТВОРЧІСТЬ
Прогресивні та думаючі люди перестали гнатись за збагаченням.

Вони готові вибирати менше житло (та і ціни за газ, воду та електроенергію цьому сприяють), відмовляються від надлишку їжі, від телевізорів, адже все необхідне можна почерпнути в інтернеті.

Вони вчаться давати друге життя речам (спільнота "Емаус", "Дарудар", сторінки у соцмережах "Віддам за дякую", обмін речами і т.д.), набирає популярності мистецтво ресайклінгу, відновлюються старі ремесла.

Це другий тренд. Він продиктований самим життям, в іншому випадку планета Земля просто вичерпає свої ресурси та потоне у смітті.

Та мова йде не лише про матеріальне. Ми переходимо від безмірного споживання інформації чи знань до їх відбору та фільтрації. Цінним стає фокус уваги, відсіювання зайвого, вміння перебувати "тут і тепер", приймати рішення усвідомлено.

І тому у топ 10 пріоритетних навичок у 2020 році входить критичне мислення, розвиток емпатії, креативність. Популярним у школі стає сократівський метод навчання, або "філософія для дітей", що навчає концентруватись на формуванні сильних суджень.

А творчість стає людською перевагою у конкуренції з роботами та штучним інтелектом.

У багатьох напрямах освіта вже піддалась дії демонетизації, оскільки більшу частину інформації, яку можна вивчити у різних навчальних закладах, вже доступна безплатно онлайн Coursera, Khan Academy, Гарвард, MIT та Стенфорд - пропонують тисячі годин якісної освіти онлайн, доступну будь-якій людині на планеті при наявності інтернету.

У знаннях важливим стає не кількість, а якість.

Який зиск з професора з трьома освітами, який продає на базарі, бо не вміє конвертувати свої знання?

Який сенс знати, коли відмінили кріпацтво, якщо не вмієш побудувати стосунки з протилежною статтю?
СЕРЦЕ ПЕРЕМОГЛО РОЗУМ
У якийсь момент люди зрозуміли, що розум дуже нас обмежує - паттернами, стереотипами, логікою про те, що можливо, а що ні.

Серце, інтуіція - знають більше і не визнають жодних меж.

Ми ж на порозі абсолютно нової епохи і розрив шаблонів необхідний для нових рішень.

" Мудрість всередині нас", - кажуть гуру і мають рацію.

От наприклад, Пауло Коельо. Він завжди хотів писати, та батьки апелювали до його голосу розуму: " Не заробиш на життя тою писаниною". І змусили його вступити на юридичний факультет. Та він кинув навчання, якийсь час дописував у журнали, а в 40 років написав свій перший бестселер і заробив більше, ніж аби працював юристом все життя.

Чи Девід Коперфілд. Батьки жахалися від думки, що син хоче займатись фокусами. Втім чоловік став чи не найвідомішим фокусником планети.

Руйнує шаблони і Нік Вуйчич. Нема ніг, нема рук, але є бажання і воно творить дива.

Відтак, прогресивні освітні проекти націлені на те, аби діти напрацьовували свої технології навчання і перевершували вчителів.

Наприклад, експеримент Сугати Мітри "Школа у хмарах". Дітям в індійській глибинці в дворі встановили комп'ютер з інтернетом і дали завдання. Спрацював азарт та цікавість і діти самотужки вивчили більше, ніж від них очікували. Нині Сугата Мітра працює над поширенням власного досвіду в світі.

Інший популярний нині підхід до навчання - стимуляція думання - методика ТРИЗ. Абревіатура походить від російських слів - " теория решения изобретательских задач". Це наука про те, як вирішувати проблеми.

Відтак, на зміну педагогам приходять тьютори, ментори, коучі.

Найефективнішим способом навчання стає навчання запитаннями. Коуч стимулює думати, направляє, оптимізує процес, але відповіді шукає сам учень.

Тепер діти - не пуста посудина, яку треба наповнити, а насіння, у якому вже закладена програма, треба лиш здобрювати грунт та поливати.

Можна навчатись у мудрих людей, але свій авторський шлях збудуєш, коли слухатимеш себе, своє серце.

Про це говорив Григорій Сковорода: " Пізнай себе і ти пізнаєш весь світ".

Це стверджує Далай Лама: " Мир у світі починається з миру в голові".

Те, що ми бачимо навколо, відображення того, що відбувається всередині нас. Воно наш вибір.

Відтак, нині зміст став важливішим форми, педагоги цінніші за школи, навички важливіші за диплом.

Змінилась ціль навчання - не передача знань, а навики жити, бути щасливим. І про це говорять діти на різноманітних конференціях.
ВІДКРИТІ КОРДОНИ
Відкрились кордони фізично і всередині себе. Ми руйнуємо умовності, нехтуємо правилами заради розширення кордонів, свідомості та можливостей.

Світ став доступнішим, зокрема і завдяки технологіям та інтернету, є безліч варіантів мандрувати, комунікувати, обмінюватись досвідом, єднатись навколо спільних ідей, зокрема й освітніх, бути на лекціях педагогів з різних країн світу; руйнувати міфи щодо рас, статей, віросповідань.

Люди формують власні враження, а тому вже не підпадають під вплив ієрархічних політичних структур чи маніпуляцій. Це шлях до усвідомленості та свободи.

Навчання вийшло зі стін шкіл - ми вчимось, читаючи цікаві пости у соцмережах, переглядаючи YouTube-канали, блоги, граючи інтелектуальні ігри у компаніях чи за комп'ютером. І все життя навколо нас стає для нас уроком, при бажанні це помічати і робити висновки.

Вивчення мов виходить у пріоритет, хоча найпрогресивніші люди вчаться знаходити спільну мову без слів або створюючи свої знаки порозуміння. Мова мистецтв, танцю, тіла не потребує перекладу.
ЖІНОЧИЙ СВІТ
Це не про матріархат) Світ з чоловічого, де правили цілі, боротьба, конкуренція, накази та покарання, змінюється на жіночий, де процвітають стратегії win-win, взаємодопомога, волонтерство та крауфандинг.

Людство зрозуміло, що все навколо взаємопов'язане. І "змах крил метелика в Австралії може спричинити цунамі в Таїланді".

Навіть бізнес зрозумів, що " той, хто отримує - залежить, хто віддає - не залежить".

Прецедент: Ілон Маск безкоштовно віддав доступ до патентованих технологій своєї компанії, бо розуміє серйозність викликів перед світом у зв'язку з "вуглецевою кризою".

Світ не поділений, а цілісний. Тому вивчаємо його не уроками, а проектами. Ведучим є тренд STEAM (S - science, T - technology, E - engineering, A - art, M - mathematics) - навчання у міждисциплінарному та прикладному підходах. Це поєднання критичного мислення, дослідницьких компетенцій і навиків роботи в групі.

Жінка - це народження нового. Нині народжується багато свіжих ідей, методик, стартапів.

Лаурін Пауел Джобс, дружина Стіва Джобса, запустила проект для підтримки освітніх стартапів, і цей процес уже назвали освітньою революцією в Америці.

З'явились спеціальні компанії, що допомагають освітнім стартаперам. Наприклад, The Tiny School Project у США. Організація пропонує потенційним засновникам інноваційних шкіл менторство та "стартап-підхід" у створенні нової школи.

Що це означає?

Розпочинати із крихітного пілотного проекту для кількох учнів, які навчатимуться увечері або у вихідні. Якщо ж це спрацьовує, проект масштабують до 10-15 учнів та випробовують протягом 2-12 місяців у позиченому чи орендованому приміщенні. І тільки в тому випадку, якщо концепція нової школи витримає всі випробування на практиці, її запускають як повномасштабний проект.

Серед навчальних закладів, що розпочали роботу завдяки цьому підходу - NOLA Micro Schools. У цих школах дітям допомагають зрозуміти своє покликання за допомогою комбінації проектів, що схожі на квести, сократівського методу та навчання у професіоналів.

Інший приклад - Noble Minds Institute - школа для дітей з емоційними та поведінковими проблемами.

Ще один інноваційний навчальний заклад, створений завдяки цьому методу - Rooted School. Учителі цієї школи намагаються прив'язати знання, що набуваються школярами впродовж навчання, до їх практичного застосування в дорослому житті: алгебру - до створення додатків для мобільних пристроїв, вивчення рідної мови - до створення ефективних маркетингових кампаній в соціальних мережах тощо.

Україна теж має чим похвалитись - є такі освітні стартапи як Спільношкола, Школа-парк Dixi, БеркоШко, Скворечник, Школа талантів, Соняшник.

Так видається, що ми входимо в епоху Творців, людей, що самі творять зміни і створюють свій світ.
В Україні найчіткіше цей перехід можна помітити у час Євромайдану. Українці, які довший час відчували себе жертвами в силу різних історичних подій, раптом вирішили самі творити свою долю. Люди наче прокинулись зі сплячки, перестали чекати Месії і почали самоорганізовуватись. Євромайдан приніс перемогу і початок боротьби старих та нових цінностей, а "найпотужніша зброя для зміни світу - освіта", сказав колись Нельсон Мандела.
Отож, наші діти стали нашими найкращими вчителями, бо найкращий вчитель не той, що щось знає і про це розповідає, а той, який створить умови аби учень сам дуже захотів зрозуміти та навчитись.

А ще освіта нового покоління змусила нас почати краще розуміти себе, активувала процес самопізнання.

У нашій країні ще дуже багато тих, що й досі ниють та нарікають, але зміни вже розпочались і "свободу не спинити". Справжні зміни вибудовуються зсередини на зовні, а втілюються знизу вверх.

Тому нинішні реформи, як пошук ідеальних державних стандартів, підручників і т.д. мені видаються неефективними.

Натомість ефективними були б такі основні чотири напрями:

Підготовка педагогів має стати короткотерміновою та інтенсивною, адже сучасні педагоги стають тьюторами та менторами, освітні методики постійно вдосконалюються.

Така освіта стане доступною для батьків, що готові взятись за самоорганізацію навчання для своїх дітей та галузевих фахівців, що готові ділитись знаннями. Діти отримають зіркових педагогів, з яких зможуть зчитувати лідерство, життєлюбство та бажання вчитись.

Педагогіка - енергозатратна, а тому це не обов'язково має бути справою на все життя.
Всестороннє сприяння з боку держави для організації екстерну, дистанційної форми навчання та самоорганізації шкіл.
Це виховує самоорганізацію, відповідальність та залученість громадян, популяризуватиме сам процес навчання.

Щоб допомогти ентузіастам класно б створити інтернет платформу, де б зацікавлені могли обмінюватись досвідом та отримати вичерпну інформацію при бажанні займатись якимось освітнім процесом.

Цінним також є регулярне проведення конференцій на кшталт ТЕDх з метою чути дітей та експериментаторів в освіті.

Вже нині успішним майданчиком для обміну досвідом серед тих, хто змінює освіту - батьків, педагогів, діячів - є подія "Діти. Освітній експеримент", що цьогоріч вже вдруге у липні пройшла на мистецькому хуторі Обирок.

Ми ставимо собі за мету вчити дітей лідерству, відповідальності, організованості, мислити критично, а тому і учні і батьки мають отримати право вибирати вчителя (здорова конкуренція для вчителів, повага до обраних), вибирати рід занять для дитини та підручники.

Як вчитель перетворюється у тьютора, так і МОН має перетворитись з органу, що наказує, в координатора процесу освітніх змін.

Біофізики кажуть, що Земля перейшла у новий вимір, матерія змінились, а тому ми тепер живемо у світі, де особливої сили набрали думки і слова.

Отож, думайте про те, якою ви хочете бачити школу для своїх дітей, мрійте про їхні успіхи, говоріть про те, що для вас важливе і творіть нову реальність. Нині можливо все.
Наталія Кузьма, текст написаний у рамках освітнього вікенду "Діти. Освітній експеримент".

# data[].attributes.attachment_link.title
5 філософських трендів в освіті

# data[].attributes.attachment_link.description
Одного разу моя шестирічна донька ніяк не хотіла зранку застеляти ліжко. Крики, ультиматуми чи підкуп - інструменти, до яких колись вдавались мої батьки - не використовую. Ну, майже;) Я намагалась їй пояснити, чому це важливо, але це було не переконливо, бо ніхто у кімнату не заходить, речі від цього не псуються, ввечері знову лягати.

# data[].attributes.headline
портал ОСВІТНІ ТРЕНДИ

# data[].attributes.subject
портал ОСВІТНІ ТРЕНДИ

# data[].attributes.body
©Освітні тренди – авторський науково-популярний сайт, який висвітлює сучасні тенденції розвитку освіти. Інтеграція сайту у популярні соц-медіа забезпечує його доступність для читачів і можливості зворотного зв’язку із фахівцями та експертами.
http://www.edu-trends.info/

# data[].attributes.headline
ПРО ТРЕНДИ СУЧАСНОЇ ОСВІТИ В УКРАЇНІ ТА СВІТІ

# data[].attributes.subject
ПРО ТРЕНДИ СУЧАСНОЇ ОСВІТИ В УКРАЇНІ ТА СВІТІ

# data[].attributes.body
Існують чотири глобальні загрози в світі, що потребують швидкого вирішення: забруднення середовища, недостатня кількість води, втрата природного середовища і здоров’я людей та глобальна популяція. Що ж ми повинні дати своїм дітям, щоб вони були готові вирішувати ці виклики?

# data[].attributes.attachment_link.title
Наталія Шульга про тренди сучасної освіти в Україні та світі

# data[].attributes.attachment_link.description
"Якщо вчитель знає менше своїх учнів, він не має жодного шансу бути популярним вчителем і тим, кого будуть слухати", - говорить Наталія Шульга, співзасновник і директор ГО "Український науковий клуб", секретар комісії з питань освіти, науки, сім'ї, молоді та спорту. Вона розповіла про тренди у світовій освіті, які ми маємо враховувати та розуміти вже зараза, щоб мати успішне майбутнє.