# data[].attributes.body
Altså man kan jo give penge til at der fx kan blive bedre ressourcer til lægehjælp.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Urent vand dræber flere mennesker end krig

Urent vand koster hvert år 2,2 millioner mennesker livet.

Det rene drikkevand er truet, og det har afgørende betydning for menneskeartens overlevelse.

Det skriver FN i en netop udsendt rapport, der påpeger, at bakteriefyldt drikkevand har flere liv på samvittigheden end krig og vold tilsammen.

FN opfordrer nu til nye projekter, der skal omdanne forurenet vand til rent drikkevand.

LÆS OGSÅ

"Vi står i begyndelsen af det 21. århundrede over for alvorlige vandkriser. Det skyldes en befolkningsvækst, der konstant er stigende, industrialiseringen, højere levestandard, stigende efterspørgsmål på kød og andet mad og dårlige ressourcestrategier", skriver FN i rapporten.
Rester af døde dyr i drikkevandet

Annoncørbetalt indhold fra Philips

Liv og lys: Vi undervurderer lysets betydning for vores sundhed
Ifølge rapporten, der bærer titlen ' Sick Water', (Sygt vand, red.) er 90 procent af vandet i underudviklede lande ikke renset, hvilket årligt giver et chokerende dødstal på 2,2 millioner mennesker. Cirka 1,8 millioner af dem er børn under 5 år. DOKUMENTATION Læs FN-rapporten her(eksternt link)
De sygdomme, der følger med det beskidte drikkevand, er blandt andre diarre-relaterede lidelser.

Læs også: Amnesty: Israel snyder palæstinenserne for vand

Vandet i u-landene, der har været undersøgt i rapporten, indeholder ofte spor af gødning, affald, døde dyr og industrirester.

"Hvis vi vil overleve i en verden, hvor der i 2050 vil være mere end ni milliarder indbyggere, bliver vi nødt til at tænke mere intelligent i forhold til vores vandressourcer" siger Achim Steiner fra UNEP i FN, der beskæftiger sig med luft-, land-og vandmiljø.

Svend Brinkmann: Bortset fra sygdom er der intet, der gør os mere ulykkelige end at arbejde

I efteråret fik digteren Henrik Nordbrandt ørerne i maskinen for at udtrykke sin lede ved arbejdet. Til denne avis sagde han: "Arbejde er ikke noget, der klinger godt for mig. Men er det overhovedet det for nogen? Folk har hjernevasket sig selv til at tro, at det er godt at stå tidligt op om morgenen og gå på arbejde. Det er der jo ingen, der kan lide. De får tudet ørerne fulde af det der, og til sidst tror de selv på, at det er velsignelse".

Det er et stærkt provokerende udsagn i en kultur med protestantisk arbejdsetik. Hos os adler arbejdet, og lediggang er som bekendt roden til alt ondt. Man er jo kun et ordentligt menneske, hvis "man kan og vil", som politikerne siger med en fast vending. Som menneskelige ressourcer skal vi stå til rådighed for arbejdsmarkedet. Nordbrandt udtrykker heroverfor den aristokratiske idé om, at arbejdet i grunden forhindrer selvrealiseringen og det gode liv. Tanken går tilbage til Aristoteles, som mente, at arbejdet var en instrumentel nødvendighed for slaver og kvinder, men at frie mænd skulle bruge livet på meningsfulde aktiviteter som filosofi og lovgivningsarbejde.

En lignende tanke formulerede Bertrand Russell i 1930'erne (dog uden chauvinismen) i et berømt essay med titlen 'Hyldest til lediggang'. Den titel kommer næppe til at inspirere mange regeringsprogrammer i Danmark.

Med få undtagelser holder vi nemlig ikke med Aristoteles herhjemme, men med Karl Marx. Han mente, at det er menneskets natur at arbejde, for kun gennem arbejdet kan vi realisere vores menneskelighed. Desværre fremmedgør det kapitalistiske samfund os samtidig fra arbejdet gennem instrumentalisering, mente Marx, da det tvinger os til at sælge os selv som en vare, men det ændrer ikke på arbejdets iboende meningsfuldhed.

Drik bare light sodavand: Du bliver hverken tyk eller syg af det, viser ny forskning

Et nyt studie fra Københavns Universitet konkluderer, at sodavand med sødemidler hverken giver diabetes eller feder. Forskerne mener faktisk, det kan være et effektivt værktøj, hvis du gerne vil tabe dig.

Light sodavand giver dig sukkersyge.

Sødemidler kan være sundhedsskadelige.

Du bliver tyk af det.

Der er mange fordomme om, hvad sødemidler i sodavand gør ved kroppen. Men et nyt studie fra Københavns Universitet ønsker nu at gøre op med nogle af dem.

Socialrådgiver: Hvad er det fede ved at presse folk ud i arbejde, når de ikke kan?

Man svigter de mest udsatte ved at insistere på, at alle skal med, koste hvad det vil. De bliver pisket igennem et system, der kun gør dem mere syge, mener socialrådgiver Puk Sabber.

"Kontrolsystemet skal nedlægges. Det skal væk - rens ud, for helvede! Og giv så den rigtige hjælp til dem, der virkelig har brug for den. Og lad resten være i fred".

Sådan lyder det fra socialrådgiver Puk Sabber, der har opgivet at arbejde i det offentlige system, fordi hun ikke mener, at det hjælper de udsatte mennesker, det er sat i verden for. Nu hjælper hun som selvstændig socialrådgiver dem, der er kommet i klemme i systemet. Og hun bruger overskuddet til at hjælpe dem, der ikke har råd til at betale.

Ifølge Puk Sabber har beskæftigelsespolitikken helt overtaget socialområdet.

"Der er ikke noget tilbage, der kan kaldes socialpolitik længere, og det er et kæmpe problem. Social- og beskæftigelsessystemet blev klappet sammen med kommunalreformen fra 2007, så ledige og socialt udsatte nu bokses rundt i det samme system".

OL-døgnet: IOC-præsident vil til Nordkorea efter OL

Russer risikerer udelukkelse efter kontroversielle udtalelser. Vejret driller i Sydkorea, og det koster en udsættelse i storslalom.

Præsidenten for Den Internationale Olympiske Komité (IOC), tyskeren Thomas Bach, har taget imod en nordkoreansk invitation og vil på et tidspunkt efter legene i Sydkorea rejse lidt længere nordpå. Det oplyser en talsperson fra IOC mandag.

Invitationen blev givet i januar, da IOC havde samtaler med Nordkorea omkring landets deltagelse i Pyeongchang. Senere blev det aftalt, at Nord- og Sydkorea kunne stille med et fælles ishockeyhold, og at landenes atleter skulle marchere ind sammen ved åbningsceremonien.

"Sporten kan ikke skabe fred. Vi kan ikke føre politiske forhandlinger. Nu har vi sendt et budskab med denne dialog - at vi kan nå frem til et positivt resultat gennem forhandlinger. Nu er det op til politikerne at gribe dette momentum", siger Thomas Bach.

Allerede inden åbningen af legene oplyste arrangørerne, at flere hundrede mennesker var smittet med norovirus, der på dansk også kaldes omgangssyge eller Roskildesyge. Mandag er det officielle tal dog blevet justeret til 177 bekræftede tilfælde, hvoraf 19 blev konstateret søndag. Det er dog lykkedes at holde sygdommen ude af den olympiske landsby, hvor udøverne bor.

Pendler: "Jeg går fra huset ti minutter i seks om morgenen, og hvis alt går snorlige, er jeg på kontoret klokken halv ni"

Afstanden mellem bolig og arbejdsplads er steget med ni procent på 10 år. David Truelsen Basse rejser 460 kilometer på en arbejdsdag, når han skal fra hjemmet i Vejle til sit job i Ballerup og tilbage igen.

"Når jeg kommer hjem efter klokken syv, er det ikke meget tid, jeg har med børnene. Jeg plejer at lægge dem i seng klokken otte, så vi har tre kvarter sammen, hvor vi spiser aftensmad. Men i den tid, jeg er der, er jeg der fuldt ud".

Ordene kommer fra David Truelsen Basse, der fire gange om ugen pendler fra hjemmet i Vejle til arbejdspladsen i Ballerup.

"Jeg går fra huset ti minutter i seks om morgenen, og hvis alt går snorlige, er jeg på kontoret klokken halv ni. Det fungerer, men jeg skal ikke pendle længere end det her. Jeg sidder som regel i tog med nogle, der pendler fra Aarhus til København, og det var ikke noget for mig. Det her er min grænse", fortæller han.

David Truelsen Basse har pendlet fem timer fire gange om ugen siden januar 2016, hvor han sammen med sin kone og deres to børn byttede Indre Nørrebro ud med en murermestervilla i Vejle. Men David var ikke villig til at slippe sit gode job som salgs- og marketingschef i en virksomhed i Ballerup, så pendling blev det naturlige kompromis.

"Hallo, venner. I holder mig i sygdommen. Hold nu op. Jeg har bevist, at jeg er tilbage"

Internationalt

Prisbelønnet forfatter fortæller utrolig historie om sin opvækst: Min families husslave hed Lola

Vinterferie: Slå stængerne op, og fordyb dig i kultur og debat.

Prøv første måned for 1 kr.

Kom i gang med det samme

Gå ikke glip af alt det, vi taler om

Vil du have dagens væsentligste historier? Den nyeste udvikling inden for tech og viden? Eller inspiration til mad og rejser?

Tilmeld dig Politikens nyhedsbreve

Virksomheder

TDC: Vi er blevet kontaktet af en byder, der vil købe alle aktier

Debatindlæg

Kejsersnit versus naturlig fødsel: Der er ingen evidens for, at vaginale fødsler er bedst

Forbrug og liv

Pendler: "Jeg går fra huset ti minutter i seks om morgenen, og hvis alt går snorlige, er jeg på kontoret klokken halv ni"

Tv-anmeldelser

'Badehotellet' er som surströmming: Det stinker i begyndelsen - men man lærer at holde af det

Der er koldt. Der lugter af urin og afføring. Der er ikke mad nok, vand nok, plads nok: "Vi er ikke dyr. Vi er mennesker"

Politikens fotograf Jacob Ehrbahn har udvalgt sine stærkeste fotografier fra Lesbos.

Vinter-OL i Pyeongchang

IOC-præsident vil til Nordkorea efter OL: "Sporten kan ikke skabe fred"

Russer risikerer udelukkelse efter kontroversielle udtalelser. Vejret driller i Sydkorea, og det koster en udsættelse i storslalom.

En god bog til en kold tid: Hos Jane Austen er kvinderne som mejeriprodukter - de skal helst være "friske"

Politikens anmeldere anbefaler bøger til de lange mørke vinterdage. I dag drejer det sig om en af Jane Austens sidste romaner.

Familie fik 327.000 kroner i socialhjælp, efter de havde forladt Danmark

Kontrol i Odense Kommune stoppede 327.656 kroner i socialhjælp til udrejst afrikansk familie med mange børn.

Nyt nyhedsmedie: "Vi vil ikke være onklen, der vil være ung med de unge"

I starten af februar lancerede Koncentrat sig i rækken af nyhedsmedier til unge. De vil gøre det nemmere for skoler og gymnasier at inddrage aktuel journalistik i undervisningen.

# data[].attributes.attachment_link.title
Urent vand dræber flere mennesker end krig

# data[].attributes.attachment_link.description
Det rene drikkevand er truet, og det har afgørende betydning for menneskeartens overlevelse. Det skriver FN i en netop udsendt rapport, der påpeger, at bakteriefyldt drikkevand har flere liv på samvittigheden end krig og vold tilsammen. FN opfordrer nu til nye projekter, der skal omdanne forurenet vand til rent drikkevand.

# data[].attributes.headline
Svar, Hvorfor bliver folk syge af vandet?

# data[].attributes.subject
Svar, Hvorfor bliver folk syge af vandet?

# data[].attributes.body
Folk i Afrika bliver syge af vandet, fordi der er nogle bakterier, som de ikke kan tal. Vandet kan bla. indeholde gødning, affald, døde dyr og industrirester. De ting er jo noget, der går hen og kan gøre os rigtig syge. Når Afrikanere samtidig ikke har de bedste ressourcer til lægehjælp, går der jo rigtig mange liv tabt. Så grundet bakterier dør folk.

# data[].attributes.body
I Afrika er der mangel på vand og mange bliver syge af vandet, hvorfor?

# data[].attributes.attachment_link.description
Hver dag dør næsten 1.000 børn, fordi de ikke har adgang til rent vand og ordentlig sanitet. På verdensplan har 663 millioner mennesker ikke adgang til sikre vandforsyninger.Bliv Verdensforælder og støt blandt andet vores indsats for at skaffe rent vand

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
ørken, de dele af Jorden, der årlig modtager mindre end 250 mm nedbør, og hvor den potentielle fordampning samtidig overstiger nedbørsmængden. I praksis findes ørkener derfor almindeligvis i regioner med høj temperatur omkring Jordens to vendekredse, men ørkener findes også nær Jordens poler.

Som følge af lav luftfugtighed varierer døgntemperaturen betydeligt i ørkenområder; dagtemperaturen kan i skyggen stige til 55 °C, mens den efterfølgende nattemperatur kan falde til nær frysepunktet.

Årsager

De fleste ørkenområder skyldes luftmassernes bevægelse omkring planeten. Varm luft stiger op nær ækvator og synker igen mod overfladen nær Jordens to vendekredse. Under nedsynkningen opvarmes luftmasserne, og den relative luftfugtighed falder. Skydækket er derfor forholdsvis ringe omkring vendekredsene, hvilket medfører stor solindstråling og sparsom nedbør.

Langs den nordlige vendekreds findes store ørkenområder som Gobi i Kina, dele af det sydvestlige USA og Mexico, Sahara i Nordafrika samt Den Arabiske og Den Iranske Ørken i Mellemøsten. Langs den sydlige vendekreds findes ørkenområder som Kalahari i det sydlige Afrika samt Great Victoria og Great Sandy Desert i Australien.

Andre ørkenområder skyldes indflydelse af havstrømme. På steder, hvor kolde vandmasser kommer i kontakt med kystområder, bliver luftmasserne ovenover afkølet og dermed fattigere på fugt. Nedbøren over kystområderne bliver derfor ringe, og en ørken kan opstå. Dette gælder eksempelvis det sydlige Californien, det nordlige Chile samt langs kysten af det sydvestlige Afrika. Endelig kan ørkener opstå som følge af regnlæ bag store bjergkæder, fx The Great Basin i Nordamerika, eller som følge af et ekstremt koldt klima, fx Peary Land i Nordgrønland.

Ørkenlandskabet

Landskabet er præget af vindens indflydelse samt, paradoksalt nok, af det rindende vand. Sidstnævnte forhold hænger sammen med manglende eller beskeden vegetation, der stort set lader overfladen ligge ubeskyttet mod de sjældne, men ofte intensive regnvejr. Tørre floddale (wadier), store aflejringskegler (bajadas) samt udstrakte aflejringsbassiner (playas) dominerer ørkenlandskabet side om side med klitter og afblæsningsflader. Sten og klipper kan med tiden udvikle ørkenfernis.

Dyreliv

Dyrelivet i ørkenområder er stærkt tilpasset de ekstreme forhold. Mange ørkenlevende gnavere og pungdyr undgår de høje dagtemperaturer ved at være nataktive og tilbringe dagen i relativt kølige underjordiske boer. Dagaktive arter holder sig ofte i skyggen eller graver sig ned i sandet som mange krybdyr eller frem under jordoverfladen som fx Grants ørkenguldmuldvarp ( Eremitalpa granti). Mange ørkendyr afgiver kun meget lidt væske i urin og ekskrementer og kan derfor dække deres væskebehov via føden. Planteædere som Grants gazelle, elandantilope og oryxantilope æder fx om natten eller morgenen, når planterne har opsamlet væde fra luften. Billearten Onymacris unguicularis udnytter endog direkte den særlige morgentåge i Namibørkenen ved at stå på hovedet og lade luftens fugtighed fortætte til små vanddråber på benene og kroppen; dråberne glider derefter ned til billens mund. Andre af ørkenens insekter kan danne såkaldt metabolisk vand, når de fordøjer føden.

Blandt fuglene findes mange frøædende arter som finker, duer og i Australien papegøjer, og de er ofte nødt til at flyve langt for at drikke. Afrikanske sandhøns kan sågar bringe vand med tilbage til ungerne i deres særligt udformede bugfjer. Mange fugle trækker også efter områder af ørkenen, hvor det nyligt har regnet. Andre dyr som fx visse padder ligger derimod nedgravet i dvale til næste regnvejr, mens krebsdyr af slægten Triops har æg, som kan ligge i jorden i indtil 20 år for først at klækkes, når det regner.

Planteliv

Planterne i ørkenagtige områder kan stort set inddeles i to grupper, dels flerårige arter, der viser forskellige tørketilpasninger, dels enårige, som spirer, blomstrer og sætter frø i løbet af få uger eller måneder efter de uregelmæssige regnbyger og derefter overlever lange tørkeperioder som frø. I mange områder domineres den sparsomme vegetation af lave, løvfældende buske med små, hårede blade og dybtgående rødder, der når ned til grundvandet. Stængel- og bladsukkulenter, fx kaktus og medlemmer af familien Aizoaceae, er særlig fremtrædende i Amerika og Sydafrika, men spiller en mindre rolle i ørkenagtige dele af Nordafrika, Asien og Australien. De flerårige planter er beskyttet imod udtørring ved fx indsænkede spalteåbninger, vokslag eller hårbeklædning (se også xeromorfi); mange er kun løvbærende i korte perioder efter regn og indgår derefter i et hvilestadium. Hos stængelsukkulenter som kaktus og en del arter i vortemælkslægten kan bladene være omdannet til torne.

I mindre ekstreme ørkenområder, fx dele af Australien, Sydafrika og det sydvestlige USA, kan der forekomme en farverig og spektakulær blomstring af især enårige arter efter regn . Til gengæld kan områder, hvor nedbøren er alt for sparsom eller uregelmæssig, fx dele af Sahara og Saudi-Arabien, være næsten vegetationsløse. Fysiologisk er mange ørkenarter såkaldte C4- og CAM-planter, se fotosyntese og væskebalance (planter).

Overgræsning og deraf følgende jorderosion bidrager til ørkenspredning, fx i Sahelområdet og Mellemøsten. Erfaringer fra bl.a. Israel og Libyen viser, at kunstvanding kan omdanne en del næringsrige ørkenjorde til frugtbart landbrugsland.

Arne Strid, Bjarke Feenstra, Ole Humlum: ørken i Den Store Danske, Gyldendal. Hentet 1. februar 2018 fra http://denstoredanske.dk/index.php?sideId=487574

# data[].attributes.attachment_link.description
ørken, de dele af Jorden, der årlig modtager mindre end 250 mm nedbør, og hvor den potentielle fordampning samtidig overstiger nedbørsmængden. I praksis findes ørkener derfor almindeligvis i regioner med høj temperatur omkring Jordens to vendekredse, men ørkener findes også nær Jordens poler.

# data[].attributes.body
I Afrika, skinner solen stort set hele dagen lang. Den varme kan medføre tørke. Varmen går ligesom ind og fr floder og brønde fordampet, og når de først er væk, er det rigtig svært at få vand der igen. Klimaforandringerne har også stor betydning for mangel på vand, da tørkeperioderne varer endnu længere tid end normalt.