# data[].attributes.body
Kunne godt vært 5 studiepoeng i introduksjon til traumeperspektivet! I kortere kurs er det viktig å ta hensyn til gjennomsnittlig lesehastighet og forkunnskaper/forståelse når mengde/utvalg av forberedelser planlegges. Ellers tipp topp tommel opp!

# data[].attributes.headline
Veldig bra opplegg! Liker at det er en blanding av teori og praktiske øvelser, som er nyttig å lære seg! Er også fornøyd med videoene.

# data[].attributes.subject
Veldig bra opplegg! Liker at det er en blanding av teori og praktiske øvelser, som er nyttig å lære seg! Er også fornøyd med videoene.

# data[].attributes.body
Veldig fornøyd med opplegget.
Bare et lite tips til neste gang: vet det er flere som ikke har kommet gjennom alt som skulle leses på de timene som er satt opp. Så enten sette av lengre tid til egen lesing, eller si ifra om det.

Takk for tilbakemeldingen: det er litt vanskelig å vite på forhånd hvor lang tid en bruker... jeg har testkjørt, men leser ganske fort... greit å få vite om hvilken av dagene som er for omfattende, så kan jeg neste gang fordele temaene annerledes. .. :)

# data[].attributes.headline
Er det å besvime når man blir stressa en form for hypoaktivering? (eks de med blod/sprøyte-fobi)

# data[].attributes.subject
Er det å besvime når man blir stressa en form for hypoaktivering? (eks de med blod/sprøyte-fobi)

# data[].attributes.body
Applaus til deg, Eva! kjempe opplegg.
Padlet hjelper meg med å lage knagger og oversikt i mitt eget hode. Gode eksempler du har.

Sjelden god læring. Takk for at du skjønner at digital undervisning er tungt og lar oss få vandre litt.

# data[].attributes.headline
Kan man bruke toleransevinduet som metafor også på emosjonelt ustabile pasienter, som ikke har opplevd traume, men som har betydelige affektreguleringsvansker med påfølgende mentaliseringssvikt?

# data[].attributes.subject
Kan man bruke toleransevinduet som metafor også på emosjonelt ustabile pasienter, som ikke har opplevd traume, men som har betydelige affektreguleringsvansker med påfølgende mentaliseringssvikt?

# data[].attributes.body
Ja det kan en fint - den er et nyttig verktøy innen dialektisk psykoterapi også, som er spesielt egnet for pas. som sliter med affektreguleringsvansker.

# data[].attributes.headline
Blir sterk hypoaktivering det samme som dissosiasjon? Tenker da på at man kobler helt ut og blir nummen, for å bedøve seg mot den psykiske smerten som hendelsen representerer?

# data[].attributes.subject
Blir sterk hypoaktivering det samme som dissosiasjon? Tenker da på at man kobler helt ut og blir nummen, for å bedøve seg mot den psykiske smerten som hendelsen representerer?

# data[].attributes.body
Dissosiering er en måte å koble seg fra på - da følelser eller situasjoner er for truende. En tenker at hypoaktivering handler om at  parasympatiske nervesystemet tar styringen over kroppen - som en respons på stress/fryktopplevelsen. Kanskje en kan tenke om det som en fysiologisk dissosiering? Jeg har ikke tenkt på det før... :)

# data[].attributes.body
Det er tenkelig at psykologer og helsepersonell generelt på lik linje med andre mennesker kan ha egen bagasje preget av traumer. Hvordan kan man som terapeut bli bevisst rundt dette når man har pasienter i behandling, eksempelvis om en pasient deler erfaringer som vekker minner hos terapeuten selv?

# data[].attributes.body
Jeg tror jeg får mest nytte av læringen når jeg har knagger å henge ting på, så jeg setter absolutt pris på å ha hovedbolken av læringen etter at jeg har vært i møte med slik problematikk. Jeg må dog innrømme at jeg savnet å være forberedt på å møte traumer i samtale, da det har for meg kommet veldig brått på uten at jeg helt har visst hvordan jeg skal reagere eller forholde meg til de vanskene som blir presentert. Jeg tror derfor jeg hadde satt litt pris på en kort "crash course" i hvordan møte traumer i utredningfasen, med vanlige problemstillinger som kan oppstå og måter å håndtere disse, før vi i det hele tatt kom ut i praksis.

# data[].attributes.body
Hva vil det si at et traume er bearbeidet? Og hvordan vet man når dette er oppnådd?

Eva: se svaret mitt nedenfor på spm "hva er essensen...."

# data[].attributes.body
Hva kan man gjøre/hvordan kan man reagere dersom pasienten begynner å dissosiere under terapitimen?

Eva: skal komme inn på det senere

# data[].attributes.headline
Hva er essensen i traumebehandling? Er det at når man klarer å gjenoppleve traumet uten å bli aktivert så er man "frisk", eller er det at man lærer at det ikke var sin feil, osv.

# data[].attributes.subject
Hva er essensen i traumebehandling? Er det at når man klarer å gjenoppleve traumet uten å bli aktivert så er man "frisk", eller er det at man lærer at det ikke var sin feil, osv.

# data[].attributes.body
En er frisk når en har alle har en opplevelse av at erfaringen tilhører fortiden, og ikke skjer her og nå. I fase 3 av behandlingen er fokus på å lære seg det "normale livet" og forsone seg med det livet en har hatt og har. det betyr ikke at en ikke blir emosjonelt berørt av det en snakker om, men en tåler å bli berørt av det. En har økt affekttoleranse og bedre affektbevissthet.

# data[].attributes.headline
Kan du forklare utviklingstraume litt mer? Betyr det at hjernens utvikling er påvirket? Eller at traumet skjer mens man utvikler seg?

# data[].attributes.subject
Kan du forklare utviklingstraume litt mer? Betyr det at hjernens utvikling er påvirket? Eller at traumet skjer mens man utvikler seg?

# data[].attributes.body
Ja det stemmer, det betyr at hjernens utvikling påvirkes når den utsettes for stressrelatert belastning over tid. Se video her på padlet som heter: "Hvordan utviklingstraumer arter seg".

# data[].attributes.headline
Kan peritraumatisk dissosiasjon være positivt? At en kan få det mer på avstand. 

# data[].attributes.subject
Kan peritraumatisk dissosiasjon være positivt? At en kan få det mer på avstand. 

# data[].attributes.headline
Det står at lav utdanning er en risikofaktor? Hvorfor er det slik? Er det fordi de oftere opplever traumer, eller fordi de er dårligere til å takle de?

# data[].attributes.subject
Det står at lav utdanning er en risikofaktor? Hvorfor er det slik? Er det fordi de oftere opplever traumer, eller fordi de er dårligere til å takle de?

# data[].attributes.headline
I kurset leste vi om negative barndomserfaringer - hva innebærer det? Hvor alvorlig må det være for at det er en negativ barndomserfaring?

# data[].attributes.subject
I kurset leste vi om negative barndomserfaringer - hva innebærer det? Hvor alvorlig må det være for at det er en negativ barndomserfaring?

# data[].attributes.headline
Hva er skillet mellom traume og PTSD. Hvor lenge må du være påvirket av traumet før du får diagnose?

# data[].attributes.subject
Hva er skillet mellom traume og PTSD. Hvor lenge må du være påvirket av traumet før du får diagnose?

# data[].attributes.headline
Hvis pasient bare kan dele alder før hen blir for aktivert, som du forklarte. Hva bruker man resten av timen på? 

# data[].attributes.subject
Hvis pasient bare kan dele alder før hen blir for aktivert, som du forklarte. Hva bruker man resten av timen på? 

# data[].attributes.body
wow æ elske opplegget allerede!!! sykt kult interface, det gjør det veldig motiverende og gøy til å utforske temaet, og oversiktlig over hva og hvor!!! Det her burde alle forelesere bruke! Veldig enkelt for mæ å lage en studiedag med det her

# data[].attributes.body
I denne undersøkelsen tematiseres spesielt forsinket traumereaksjoner.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hensikten med denne undersøkelsen var å kartlegge belastninger, psykiske- og kroppslige helseplager og livskvalitet blant norske soldater som har tjenestegjort i Afghanistan i perioden 2001 til 2020. Vi inviterte alle norske Afghanistan-veteraner til å delta i en digital spørreundersøkelse høsten 2020, og 67,7 % (6220 veteraner) valgte å delta.

Et relativt høyt antall veteraner rapporterte om alvorlige hendelser under tjenesten. For eksempel rapporterte 78,0 % om å delta i operasjoner i områder med høyt trusselnivå, 43,5 % hadde opplevd å bli angrepet av fienden og 19,5 % opplevde et øyeblikk der de trodde de skulle dø. Det var en tydelig sammenheng mellom belastning og senere helseplager. Både kroppslige og psykiske helseplager var markant forhøyet hos veteraner som opplevde høy grad av eksponering for alvorlige hendelser i tjenesten.

Én av ti (10,4 %) veteraner hadde én eller flere psykiske helseplager ved undersøkelsestidspunktet. Det var en tett sammenheng mellom rapporterte psykiske helseplager og rapporterte kroppslige helseplager (utmattelse, hodepine, muskel-/skjelettplager og mage-/tarmplager). Det var en større andel av personer med psykiske helseplager blant de som sluttet i Forsvaret etter tjenesten i Afghanistan, sammenlignet med de som fortsatte i Forsvaret. I motsetning til mange tidligere studier fant vi ingen forskjell i andel av kvinner og menn som rapporterte psykiske helseplager. Resultatene ga også holdepunkter for at mild traumatisk hjerneskade (mTBI) er et fenomen som finnes blant norske Afghanistan-veteraner.

Blant de som svarte på både 2012- og 2020-undersøkelsene så psykiske helseplager ut til å øke med 2,2 prosentpoeng. Det var altså flere veteraner som rapporterte forverring av sin helsetilstand enn som rapporterte bedring. Det at en del veteraner opplever forverring av psykisk helse over tid er i tråd med funn fra andre land, hvor denne økningen tilskrives fenomenet "forsinket sykdomsdebut". For alkoholmisbruk fant vi imidlertid en nedgang i misbruk/ avhengighet fra 2,3 % i 2012 til 1,3 % i 2020. Samlet sett er det likevel lite som tyder på at den psykiske helsen til norske Afghanistan-veteraner blir bedre med tiden. Den store majoriteten av Afghanistan-veteranene rapporterte om høy eller svært høy tilfredshet med sitt eget liv (79,0 %). Rapportert livskvalitet var tilnærmet uendret siden 2012. Som forventet rapporterte de med helseplager også lavere livstilfredshet.

# data[].attributes.attachment_link.description
Hensikten med denne undersøkelsen var å kartlegge belastninger, psykiske- og kroppslige helseplager og livskvalitet blant norske soldater som har tjenestegjort i Afghanistan i perioden 2001 til 2020. Vi inviterte alle norske Afghanistan-veteraner til å delta i en digital spørreundersøkelse høsten 2020, og 67,7 % (6220 veteraner) valgte å delta.

# data[].attributes.body
Denne korte videoen presenterer hva dissosiativ lidelse er

# data[].attributes.body
Gå sammen tre og tre øv

# data[].attributes.body
De fem domenene av PTG:
Personlig styrke
Nye muligheter
Relasjoner til andre
Takknemmlighet overfor andre
Spirituell endring

# data[].attributes.body
Ulike øvelser fra "Tilbake til nåtid"

# data[].attributes.body
https://uit.zoom.us/j/61849659777?pwd=UjAyVUFHcUZKMyt5UjdXb3RTYzZpUT09

Meeting ID: 618 4965 9777
Password: 365801

# data[].attributes.attachment_link.description
Zoom is the leader in modern enterprise video communications, with an easy, reliable cloud platform for video and audio conferencing, chat, and webinars across mobile, desktop, and room systems. Zoom Rooms is the original software-based conference room solution used around the world in board, conference, huddle, and training rooms, as well as executive offices and classrooms. Founded in 2011, Zoom helps businesses and organizations bring their teams together in a frictionless environment to get more done.

# data[].attributes.headline
Manual for stabilisering og ferdighetstrening

# data[].attributes.subject
Manual for stabilisering og ferdighetstrening

# data[].attributes.body
Nyttig hjelpemidler for terapien

# data[].attributes.body
Kl 1200-1400: Digitalt undervisningsrom

Tema: Å arbeide med traume 2 problematikk - utfordringer og kartlegginger.

# data[].attributes.body
Kl 1200-1400: Digitalt undervisningsrom

Tema: hvordan forstå dissosiasjon i praksis, hvordan merker vi på pasienten at de dissosierer?

Når skal en bevege seg fra fase 1 til 2, og når vet vi at pasienten er klar for fase 3.

Når vet vi at pasienten har flaschbacks og hva gjør vi når det skjer?

# data[].attributes.body
Kl 1200-1400: Digitalt undervisningsrom

Den terapeutiske verktøykassen: gjennomgang og øvelser

# data[].attributes.body
Dere ser modulene:
Kriser
Traumer 1
Traumer 2
Og svarer på de spørsmålene som hører til

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kriser

K riser kan ta mange former og kriserammede håndterer opplevelsene ulikt. Noen utvikler traumer andre ikke.

I arbeidet med kriserammede og traumatiserte, er det av stor betydning om man fokuserer på hendelsene den enkelte har opplevd, eller konsekvensene av hendelsene.

Grunnen til dette er at det er sjelden en hendelse fører til de samme reaksjonene hos alle som opplever den.

Det som kan være en krise for en, kan være et traume for andre. Atter andre viser ingen reaksjoner. Noen ganger vil en høy andel av de som har opplevd en hendelse få traumer i etterkant. Andre ganger er det utenforliggende risikofaktorer som sammen med hendelsen bidrar til traumene.

Denne kompleksiteten krever at hjelpere har en nyansert forståelse av både den nåværende kunnskapen på fagområdet, og begrepene som brukes. Den første delen av kurset skal derfor handle om likheter og forskjeller mellom kriser og traumer.
Spørsmål

Hva gjør deg mest usikker i arbeid med traumeproblematikk i dag?

Har noe forandret seg på arbeidsstedet ditt med hensyn til forståelse og arbeid med traumatiserte?

# data[].attributes.attachment_link.description
Kriser Kriser kan ta mange former og kriserammede håndterer opplevelsene ulikt. Noen utvikler traumer andre ikke. I arbeidet med kriserammede og traumatiserte, er det av stor betydning om man fokuserer på hendelsene den enkelte har opplevd, eller konsekvensene av hendelsene.

# data[].attributes.body
Dere ser modulene:
Dissosiasjon
Kartlegging
Spørsmålene
Faseorientert oppfølging
Fase 1-3
Spørsmål

# data[].attributes.attachment_link.description
Dissosiasjon American Psychiatric Association definerer dissosiasjon som: Et brudd eller en diskontinuitet i den normale integrasjonen av bevissthet, hukommelse, identitet, følelser, persepsjon, kroppsrepresentasjon, motorisk kontroll

# data[].attributes.body
Fortsetter i dag med "Posttraumatisk vekst" og "Hjelperen" og avslutter med spørsmålene.

# data[].attributes.attachment_link.description
Dissosiasjon American Psychiatric Association definerer dissosiasjon som: Et brudd eller en diskontinuitet i den normale integrasjonen av bevissthet, hukommelse, identitet, følelser, persepsjon, kroppsrepresentasjon, motorisk kontroll

# data[].attributes.attachment_link.title
Å leve med en overveldende forlatthetsfølelse

# data[].attributes.body
TF-CBT

# data[].attributes.attachment_link.title
COGNITIVE RESTRUCTURING WITHIN RELIVING- A TREATMENT FOR PERITRAUMATIC EMOTIONAL ‘‘HOTSPOTS’’ IN POSTTRAUMATIC STRESS DISORDER.pdf

# data[].attributes.attachment_link.title
"To This Day" ... for the bullied and beautiful | Shane Koyczan

# data[].attributes.body
Et utdrag fra diagnosemanualen

# data[].attributes.body
Denne er fin som utgangspunkt for en kartlegging

# data[].attributes.body
Utviklingstraumer

# data[].attributes.body
Lenke til info og skåring

# data[].attributes.attachment_link.title
Trauma Experience Checklist - E.R.S. Nijenhuis Ph.D.

# data[].attributes.attachment_link.description
The TEC (Nijenhuis et al., 2002) is a self-report measure addressing potentially traumatizing events. Preliminary findings suggest that the TEC is a reliable and valid self-report instrument that can be used in clinical practice and research. Different scores can be calculated including a cumulative score, and scores for emotional neglect, emotional abuse, physical abuse, sexual harassment, sexual abuse, and bodily threat from a person.

# data[].attributes.headline
Hvordan utviklingstraumer kan utarte seg

# data[].attributes.subject
Hvordan utviklingstraumer kan utarte seg

# data[].attributes.attachment_link.title
How Childhood Trauma Can Make You A Sick Adult | Big Think

# data[].attributes.body
PTSD og mobbing

# data[].attributes.body
Om Toleransevinduet

# data[].attributes.attachment_link.title
Autonomic dysregulation and the Window of Tolerance model of the effects of complex emotional trauma.pdf

# data[].attributes.body
Hjelp med traumatiske ettervirkninger

# data[].attributes.body
•Vurder styrken på emosjonell reaksjon underveis 1-10

•Noter ned de følelsene dere ser og de han snakker om

•Sum 2 og 2 på hva dere registrerte

Klikk på nedlast om den ikke åpner seg

# data[].attributes.body
Frost, Laska og Wampold(2014)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
58,299,913 views | Brené Brown • TEDxHouston

Brené Brown studies human connection -- our ability to empathize, belong, love. In a poignant, funny talk, she shares a deep insight from her research, one that sent her on a personal quest to know herself as well as to understand humanity. A talk to share.

Become a TED Member

Want to hear more great ideas like this one? Sign up for TED Membership to get exclusive access to captivating conversations, engaging events, and more!

This talk was presented to a local audience at TEDxHouston, an independent event. TED's editors chose to feature it for you.

Read more about TEDx.

Brené Brown studies human connection -- our ability to empathize, belong, love. In a poignant, funny talk, she shares a deep insight from her research, one that sent her on a personal quest to know herself as well as to understand humanity. A talk to share.

This talk was presented to a local audience at TEDxHouston, an independent event. TED's editors chose to feature it for you.

Read more about TEDx.

About the speaker

Dr. Brené Brown studies courage, vulnerability, shame and empathy.

Learn more

About TEDx

TEDx was created in the spirit of TED's mission, "ideas worth spreading." It supports independent organizers who want to create a TED-like event in their own community.

# data[].attributes.attachment_link.description
Brené Brown studies human connection -- our ability to empathize, belong, love. In a poignant, funny talk, she shares a deep insight from her research, one that sent her on a personal quest to know herself as well as to understand humanity. A talk to share.

# data[].attributes.headline
Internasjonal organisasjon for studie av traumer og dissosiasjon

# data[].attributes.subject
Internasjonal organisasjon for studie av traumer og dissosiasjon

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Due to the COVID-19 situation, ISSTD Staff is working remotely at this time. Phone lines will be open from 1:00-4:00pm Eastern Daylight Time Monday through Friday. Email is being monitored during normal business hours.

ISSTD is currently implementing a new membership system which may cause disruption to membership fee payments, access to the membership community, and donation processing. If you are experiencing as issue, please email membership@isst-d.org for assistance

# data[].attributes.attachment_link.title
ISSTD - International Society for the Study of Trauma & Dissociation

# data[].attributes.attachment_link.description
Due to the COVID-19 situation, ISSTD Staff is working remotely at this time. Phone lines will be open from 1:00-4:00pm Eastern Daylight Time Monday through Friday. Email is being monitored during normal business hours. ISSTD is currently implementing a new membership system which may cause disruption to membership fee payments, access to the membership community, and donation processing.

# data[].attributes.headline
Europeisk organisasjon for traumer og dissosiasjon

# data[].attributes.subject
Europeisk organisasjon for traumer og dissosiasjon

# data[].attributes.attachment_link.description
The European Society for Trauma and Dissociation was funded in April 2006. This followed a period of active planning and collaboration with professional colleagues from over 17 countries in Europe as well as with the Executive Council of the International Society for Trauma and Dissociation (ISSTD).

# data[].attributes.body
Mange nyttige ressurser

# data[].attributes.headline
Regionalt ressurssenter om vold, traumatisk stress og selvmordsforebygging: RVTS

# data[].attributes.subject
Regionalt ressurssenter om vold, traumatisk stress og selvmordsforebygging: RVTS

# data[].attributes.headline
Nasjonalt kompetansesenter  om vold og traumatisk stress: NKVTS

# data[].attributes.subject
Nasjonalt kompetansesenter  om vold og traumatisk stress: NKVTS

# data[].attributes.attachment_link.title
NKVTS - Nasjonalt kunnskapssenter om vold og traumatisk stress

# data[].attributes.attachment_link.description
Nkvts forsker på vold i nære relasjoner, seksuelle overgrep, katastrofer terror stressmestring, tvungen migrasjon flyktningehelse traumatisk stress PTSD

# data[].attributes.headline
Senter mot Incest og Seksuelle overgrep: SMISO

# data[].attributes.subject
Senter mot Incest og Seksuelle overgrep: SMISO

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Koster det noe å benytte seg av deres tilbud? Smiso er et lavterskeltilbud, og er derfor gratis.

Må jeg fortelle og snakke om selve overgrepet? Det er opp til deg som kommer på samtale hva du ønsker å prate om.

Kan jeg ta med familie eller kjæreste på senteret? Det kan du. De kan enten være med i samtale, eller sitte å vente i stua.

Trenger jeg henvisning? Du trenger ikke henvisning for å komme på samtale på SMISO. Du kan ringe, sende melding eller bare stikke innom senteret for å bestille time.

Hva er åpningstidene? Vi har samtaletid mandag til fredag fra 08.30 - 16.00

Hvem kan benytte seg av tilbudet? SMISO er et tilbud til mennesker som et utsatt for incest og/eller andre seksuelle overgrep. Vi tilbyr også samtaler til pårørende, venner eller partnere.
Flere spørsmål og svar >

# data[].attributes.attachment_link.description
Koster det noe å benytte seg av deres tilbud? Smiso er et lavterskeltilbud, og er derfor gratis. Må jeg fortelle og snakke om selve overgrepet? Det er opp til deg som kommer på samtale hva du ønsker å prate om. Kan jeg ta med familie eller kjæreste på senteret?

# data[].attributes.attachment_link.description
I denne samlingen beskrives ulike selvhjelpsmetoder som kan brukes for å mestre noen av de plagsomme ettervirkninger som kriserammede kan oppleve. De er beskrevet slik at de kan nyttes både for de som har overlevd en dramatisk hendelse og for de som har mistet en av sine kjære.

# data[].attributes.headline
Atle Dyregrov forklarer noen gode metoder for å håndtere plagsomme minner

# data[].attributes.subject
Atle Dyregrov forklarer noen gode metoder for å håndtere plagsomme minner

# data[].attributes.body
Validering av PDS

# data[].attributes.attachment_link.title
Foa EB, The validation of a self-report measure of posttraumatic stress disorder The Posttratumatic Diagnostic Scale[1].pdf

# data[].attributes.body
IES Norsk

# data[].attributes.body
Positive skjemaer

# data[].attributes.attachment_link.title
Positive Sexual Self-Schemas of Women Survivors of Childhood Sexual Abuse.pdf

# data[].attributes.body
Alis pappa har PTSD

# data[].attributes.attachment_link.title
Alis pappa lider av PTSD - Nationellt kompetenscentrum anhöriga

# data[].attributes.attachment_link.description
Nationellt kompetenscentrum anhöriga - för ett anhörigvänligt samhälle.

# data[].attributes.body
DBT: Videoforelesning