# data[].attributes.body
la moneta si chiama "leu"

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Romanian Leu hit the weakest value on Friday compared to the euro, the exchange rate announced by the National Bank of Romania (BNR) was RON 4.6597/EUR, up by 0.90 bani (0.19 percent) compared to the value of the previous session, of RON 4.6507/EUR.

The previous low record was registered on November 21, 2017, when the central bank announced an exchange rate of RON 4.6551/ EUR.

"At the end of the year, Romania registers fewer transactions on the foreign exchange market, Adrian Vasilescu, strategy advisor with the National Bank of Romania (BNR) explains Friday's depreciation of the national currency. On the other hand, he also talks about there are situations of positioning or training attempts for a new position in the upcoming currency exchange session, which will start on January 3rd.

On the other hand, the national currency appreciated against the US dollar, the exchange rate was set by BNR at RON 3.8915, lower by 0.80 bani (-0.21 percent) compared to the previous session when a US dollar worth RON 3.8995.

The Swiss franc was quoted at RON 3.9900, up by 1.49 bani (0.37 percent), compared to the value of RON 3.9751 set in the previous session.

The gold rose by 28.81 bani (0.17 percent) on Friday, to RON 162.3147, from RON 162.026, as it was set on Thursday.

# data[].attributes.attachment_link.title
National currency depreciates against euro, ends 2017 with a record low

# data[].attributes.attachment_link.description
Romanian Leu hit the weakest value on Friday compared to the euro, the exchange rate announced by the National Bank of Romania (BNR) was RON 4.6597/EUR, up by 0.90 bani (0.19 percent) compared to the value of the previous session, of RON 4.6507/EUR.

# data[].attributes.body
per arrivare in Romania con la macchina ci vogliono 24 ore , invece in aereo ci vogliono 2 ore

# data[].attributes.attachment_link.description
Generalmente presenta una struttura (spesso composta di materiali lapidei) a strati, da cui il nome, sormontata da una pavimentazione destinata a migliorare l'aderenza delle ruote e il comfort di persone e merci. Spesso è ricoperta da asfalto, ma può anche essere coperta da piccoli ciottoli.

# data[].attributes.body
In Romania la Pasqua è una festa molto sentita e i credenti digiunano nei quaranta giorni precedenti per purificare il corpo e lo spirito. I bambini ricevono uova dipinte, dei veri e propri capolavori, che il capofamiglia rompe sbattendole contro quelle del vicino di tavolo esclamando: Hristos a inviat, Cristo e risorto, mentre l’altro risponde Adevarat a inviat, è veramente risorto.

# data[].attributes.body
Nel giorno dell’Epifania in Romania si celebra il Boboteaza, il battesimo di Gesù nel Giordano. Durante le celebrazioni si benedicono le acque gelide dei fiumi e dei laghi: il prete getta un crocifisso e gli uomini nuotano per recuperarlo. La credenza vuole che chi lo recupera non avrà  malattie per tutto l’anno. Il 7 gennaio si festeggia San Giovanni, ultimo giorno di festa.

# data[].attributes.body
Durante le feste natalizie i bambini rumeni, vestiti con abiti caratteristici, si recano in visita nelle case per il Colindatul, gli auguri cantati, in cambio di una tradizionale ciambella dolce intrecciata, simbolo di prosperità. Tra i canti più intonati ci sono “Mos Ajunul” (Babbo Vigilia), la “Steaua” (La stella)

# data[].attributes.body
Le feste invernali iniziano il 6 dicembre con il giorno di San Nicola durante il quale i bambini, se sono stati buoni durante l’anno, ricevono i regali o un bastone nelle scarpe se devono essere puniti.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Daca imi dadea cineva sa pap ciorbita de burta acum vreo 15 ani , refuzam categoric !!!!! ..... insa de cativa ani buni am inceput sa pap aceasta ciorbita , iar acum nu as refuza-o ptr nimic in lume .Cel mai mult imi place cea preparata cu burta de vita proaspata , nu cea prefiarta si congelata din supermarket , gustul e incomparabil . Multi fug de cea proaspata ptr ca e mai mult de lucru la ea si are un miros mult mai intens decat cea prefiarta , insa eu daca nu gasesc proaspata , mai bine nu fac si nu pap .Am mare noroc cu tati meu care de cate ori merge in piata pe la macelarie si gaseste proaspata , cumpara , iar de curatat , spalat , oparit si taiat , el ma scuteste , eu nu trebuie decat sa o arunc in oala si sa fac restu 😉 .... deci , ms tati !!!!!

Gata cu vb , trecem la treaba !!!!

Ingrediente :

1,5 kg burta proaspata de vita

50 ml otet

2 foi dafin

3-4 boabe piper

5 morcovi

1 pastarnac

1/2 telina

5 cepe

5-6 linguri ulei

1 capatana de usturoi

600 ml smantana ptr gatit

sare

piper macinat

ardei iute

Cand luati burta de la macelarie este destul de curata , insa trebuie sa o spalati in mai multe ape , apoi o curatati cu sare daca mai este nevoie , o puneti intr-un castron plin cu apa , adaugati 50 ml otet , o foaie de dafin si 3-4 boabe de piper si lasati-o asa circa 3 ore.

Dupa ce a stat in apa , o scurgeti si o taiati in 4-5 bucati maricele , apoi o puneti la fiert circa 15 minute . Dupa ce a fiert ,scurgeti apa , lasati burta sa se raceasca , apoi o taiati fideluta.

Curatati si spalati morcovii, pastarnacul, telina si ceapa , apoi dati totul pe razatoarea mica .Eu prefer sa pap legumele in ciorbita , de aceea le rad pe razatoarea mica si pun totul la fiert.Multi prefera sa fiarba legumele intregi , apoi strecoara zeama .Fiecare o prepara dupa pofta inimii , variante sunt o multime.

Incingeti uleiul intr-o oala mai mare si caliti legumele date pe razatoare , circa 5 minute.Adaugati apoi burta taiata fideluta si mai caliti inca 5 minute.Puneti apa peste toate minunile astea calite , circa 4,5 l , adaugati foaia de dafin ramasa ,condimentati cu sare si piper si lasati totul la fiert pana fasiile de burta sunt moi .Aveti grija sa luati spuma care se formeaza deasupra, iar daca mai e nevoie adaugati apa in timpul fierberii.

Eu am fiert minunea circa 3 h.

Daca doriti sa fiarba mai repede , puteti folosi oala minune , insa mie nu-mi place ptr ca tot ce fierb in acea oala minune , am impresia ca-si schimba culoarea , iar burta mereu mi-a iesit maronie , deci .... eu am hotarat .... fara oala minune !!! :))))

Zdrobiti usturoiul sau il radeti pe razatoarea mica si il amestecati cu putina sare.

Cand burta este fiarta , adaugati usturoiul si smantana , potriviti de sare si piper daca mai este nevoie , apoi serviti ciorbita fierbinte.

In momentul in care serviti ciorbita mai puteti adauga otet , ardei iute sau smantana .

POFTA BUNA !!!!

In cazul in care aceasta ciorbita nu va atrage deloc 🙂 , dar sunteti fani ciupercute , puteti incerca varianta falsa a ciorbitei de burta : ciorba de ciuperci pleurotus.
Posted by Magda Adina on 30 Septembrie 2011
https://catkitchen.wordpress.com/2011/09/30/ciorba-de-burta/

# data[].attributes.attachment_link.description
Daca imi dadea cineva sa pap ciorbita de burta acum vreo 15 ani , refuzam categoric !!!!! ..... insa de cativa ani buni am inceput sa pap aceasta ciorbita , iar acum nu as refuza-o ptr nimic in lume .Cel mai mult imi place cea preparata cu burta de vita proaspata , nu cea prefiarta...

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Sarmalute moldovenesti traditionale din varza acra si mamaliga. Sarmale marunte, mai mici decat degetul cel mic, preparate dupa o reteta autentica moldoveneasca, fierte 5 ore la cuptor in vas ceramic. Strachina in care le-am prezentat are 14 cm si au incaput 10 sarmalute in ea plus afumatura si varza tocata. De ce sunt atat de celebre? Vedeti mai jos si decideti chiar voi.

ADVERTISEMENT - PUBLICITATE

Despre sarmalele moldovenesti

Cate povesti n-am auzit despre aceste sarmalute moldovenesti! Ca ar fi cele mai bune din lume, ca sunt marunte si numai gospodinele pricepute le stiu face etc. Multe dintre aceste pareri erau emise chiar de moldoveni, drept pentru care i-am suspectat de patriotism local. Pe urma am descoperit ca si regatenii sunt extaziati cand aud de sarmalele moldovenesti... OK. Or fi atat de grozave si de bune? Le vedeam tot timpul asa de rosiatice, inecate in sos de rosii (chestie tipica pentru Moldova), cu alte condimente decat ale noastre din Ardeal, nefiind chiar pe gustul meu.

La fel ca si cu cozonacul moldovenesc - mit sau realitate? M-am ambitionat sa-l fac si nu mi-a parut rau. Este foarte fin si gustos - reteta aici.

Despre sarmalele ardelenesti

Aceste sarmalute moldovenesti traditonale difera de cele pe care le facem noi in Ardeal si Banat. Ale noastre sunt „maroace" (adica mari), se fac in general din carne tocata de porc iar condimentele sunt sarea, piperul, cimbrul si paprika (boiaua). Culoarea sarmalelor noastre este una deschisa, alb-rozalie, fiind colorate usor de la boia. Punem si noi rosii - proaspete, la sarmalele de vara facute cu varza oparita, respectiv putin bulion sau pasta de rosii la sarmalele de iarna, din varza murata. Dar nu le inecam in sos de rosii. Eu personal am o problema cu bulionul pentru ca mi se pare ca da gust de „cantina" oricarei mancari.

ADVERTISEMENT - PUBLICITATE

Aici gasiti reteta mamei mele de sarmale ardelenesti. Astea sunt pe gustul nostru, cu ele am crescut. In Ardeal si Banat se mananca cu smantana si cu paine. In familia noastra nu se fac sarmale de Sarbatori ci de maximum 2 ori pe an: o data prin ianuarie (cu varza murata) si o data in vara (cu varza dulce).

Ba mai mult, simplificarea merge pana la renuntarea la invelire (ca asa se zice cica procesului de rasucire al sarmalelor) rezultand celebra Varza a la Cluj - in straturi, coapta la cuptor. Un deliciu!

In cautarea unei reteta autentice de sarmalute moldovenesti

Am decis sa caut o reteta traditionala a acestor sarmalute moldovenesti si am consultat mai multe surse: Radu Anton Roman, Silvia Jurcovan si pe prietenii din Moldova. Am descoperit ca aceste sarmalute moldovenesti se fac musai din carne tocata amestec (porc-vita), ca au marar si patrunjel verde in compozitie, ba chiar si pasta de rosii sau rosii in bulion amestecate in carne, ca orezul si ceapa se pun crude, nu calite (cum le fac eu) si ca se modeleaza in forme cilindrice foarte mici. In plus, se acresc de doua ori: o data e acreala verzei murate (reteta aici) iar a doua oara vine aciditatea sucului de rosii in care fierb. Ma bucur ca macar cimbrul apare ca si element comun cu cele ardelenesti, pentru ca sincer, sarmale fara cimbru nu as putea manca.

Ciudat, dar am gasit si retete care prevedeau includerea oualor crude in carne (eu nu le-am pus pentru ca acestea intaresc compozitia) sau a afumaturii (pe asta am pus-o desi nu are legatura cu traditia moldoveneasca, in acea zona facandu-se mezeluri si afumaturi doar de putina vreme). In plus, aceste sarmalute moldovenesti se mananca cu mamaliga, in timp ce ale noastre se servesc alaturi de paine de casa.

Nu am facut o portie foarte mare pentru ca suntem doar 3 persoane. Si asa am congelat 1/2 din ele dupa fierbere. Ideea e ca din 500 g de carne tocata am invelit 80 de sarmalute moldovenesti de cca. 4 cm lungime si 1,5 cm latime. Munca de chinez. Fiind foarte mici, o portie include cam 10 bucati. Deci, din ingredientele de mai jos ies cam 8-10 portii de sarmalute moldovenesti.

Cum se fac sarmalutele moldovenesti?

Pregatirea verzei si a carnii tocate

Mai intai am desfacut capatana de varza murata in foi pe care le-am asezat intr-o strecuratoare. Le-am clatit scurt sub jet de apa rece si le-am lasat la scurs. Varza mea este moderat de acra si de sarata si nu necesita desarare sau dez-acrire indelungata. Mi-am pregatit si carnea tocata amestec. Este bine ca aceasta sa fie mai grasa pentru ca grasimea face sarmalele moi si pufoase. Preferabil este sa macinati carnea in casa. In acest caz se preteaza bine pulpa de porc nedregesata, pipetul de porc precum si cel de vita. Nu ne intereseaza carnea macra la sarmale!

Cum se face compozitia pentru sarmalute moldovenesti?

Am tocat ceapa marunt. Am tocat fin frunzele de marar si patrunjel verde. Le-am adaugat pe toate peste carnea tocata din castron. Am spalat orezul crud in 2-3 ape reci si l-am adaugat si pe el. De asemenea am asezonat totul cu sare si piper. Am framantat bine cu mana si am adaugat treptat din rosiile zdrobite (din conserva). Ele fac amestecul mai moale asa ca nu trebuie exagerat. Eu am desfacut o conserva de rosii de 400 g si jumatate am pus la carne iar restul la sos.

Am gustat compozitia de sare si piper si mi s-a parut OK. Am lasat carnea sa stea pe masa de bucatarie pana m-am ocupat de foile de varza. In acest rastimp orezul incepe sa se umfle, sa absoarba din umiditatea compozitiei si aromele incep sa se intepatrunda. Compozitia are cca. 900 g.

Cum decupam (croim) foile de varza murata pentru sarmale?

Varza murata e bine sa aiba foi mari si subtiri. Mai intai am decupat cotorul cu cutitul (nervura cea mai groasa). Am inceput sa croiesc bucatele de cca. 12 x 6 cm. Din foile mari am scos cate 4, din cele mai mici 3 sau 2. Le-am asezat frumos in teancuri. Am obtinut 80 de asemenea dreptunghiuri. La nevoie se folosesc mai multe verze si se pastreaza „cazaturile".

Absolut tot ce pica de la croit se pastreaza! Inclusiv nervurile groase! Ele se vor toca la final si se vor aseza la fundul si la suprafata oalei. Daca raman foarte multe „rebuturi", parte din ele pot fi puse in pungi de plastic si se pot congela. Cu ele se poate face Varza a la cluj sau ciorbe de varza etc.

Cum se invelesc sarmalutele moldovenesti?

Incepe munca de chinez. Mi-am pregatit la indemana foile de varza croite, castronul cu carnea, un fund de lemn (sau plastic), o lingurita si un cutit mic bine ascutit. Cu cutitul am subtiat unele foi (unde a fost cazul) care aveau nervuri secundare destul de grosute. Le-am indepartat taindu-le fin, la suprafata.

Mi-am pus radio Rock FM si m-am apucat de treaba 🙂

Pe fiecare dreptunghi am pus 1 lingurita de compozitie (cca. 11 g). Am invelit mini sarmaua si apoi i-am indesat capetele. E treaba migaloasa pentru ca riscam sa spargem sarmaluta daca ii indesam capetele prea tare.

Cat de mici sunt sarmalutele moldovenesti?

Sunt mici! Niste cilindri de cca. 4- 4,5 cm lungime si 1,5-2 cm diametru. Sarmalele sunt mai scurte decat degetul meu mic. Iata o parte din ele gata invelite.

Si asa mai departe pana ce am terminat toata compozitia. Huh. Pauza.

Cum se cladesc sarmalele in oala sau in vas ceramic?

In general se folosesc vase ceramice smaltuite la fiert si copt sarmalele. Eu nu am ceva cu motiv popular dar tot vas ceramic este si are si capac! Are un volum de cca. 3,5 L si dimensiuni de 20 cm diametru sus si inaltime de cca. 12 cm. L-am uns cu untura de casa - ce aroma faina are! Cred ca in Moldova se foloseste ulei la treaba asta. Puteti folosi si o oala de tuci sau clasica, care sa nu aiba manere de plastic.

V-am spus mai sus sa nu aruncati cotoarele si alte cazaturi de la varza. Acum avem nevoie de ele. Le-am tocat din cutit. Mi-am pregatit si o bucata de kaiser afumat precum si ramurelele de cimbru uscat. Kaiserul l-am taiat in bastonase. Intr-un castron am amestecat restul de rosii in bulion (200 g) cu pasta concentrata de rosii (cam 2 linguri) si am diluat totul cu 500 ml de apa rece.

Pont: daca nu va plac sarmalele foarte acre puteti corecta aciditatea lor adaugand o lingurita de miere sau de zahar in acest sos de rosii. Eu am pus zahar.

loading...

Pe fundul vasului am pus jumatate din varza asta tocata, un sfert din din kaiser si putin cimbru. Deasupra am cladit sarmalutele in straturi, avand grija ca intre ele sa strecor bucatale de afumatura si sa le mai presar cu cimbru. Am continuat asa pana am terminat sarmalele (mie mi-au intrat pe 5 randuri).

Am incheiat ultimul strat cu bucatele de kaiser si restul de varza tocata. Am turnat sosul de rosii diluat peste sarmale. Cine doreste poate pune si o cana de bors. Aici vedeti cum se umple borsul de putina, de casa.

Ele trebuie sa aiba lichid pentru fierbere insa sa nu fie acoperite de el.

Cum si cat timp se fierb sarmalele?

Am incins cuptorul la 170 C (treapta medie la cele cu gaz). Am asezat capacul peste vasul ceramic si l-am bagat in cuptorul incins. L-am lasat acolo 5 ore, reducand focul la 150 C dupa prima ora. Din ora in ora am verificat nivelul de lichid din vas si l-am completat de 2 ori.

Atentie! Chiar daca vasul are capac se poate intampla ca sosul de la sarmale sa improaste pe langa el. Ca sa nu va murdariti cuptorul este bine sa asezati vasul ceramic pe o tava (aceasta este mai usor de spalat ulterior decat intregul cuptor).

Am oprit cuptorul. Nu am scos vasul cu sarmale ci l-am lasat acolo sa se racoreasca incet pana a doua zi. Nu e musai sa faceti asta, puteti sa mancati sarmalele si imediat. Oricum, sarmalele devin tot mai bune cu fiecare reincalzire.

Iata cum arata bietul vas 🙂 Vai de el! L-am deschis a doua zi si am vazut ca varza de deasupra s-a si rumenit un pic, exact cum trebuie. Miroase foarte bine a cimbru.

Servire sarmalute moldovenesti traditionale

Asa cum v-am spus, am impartit sarmalele in doua si jumatate au mers direct la congelator. Pe restul le-am incalzit in cuptor (merge si la microunde). Intre timp am facut repede o mamaliguta pe care am rasturnat-o pe un fund de lemn. Cantitatile din reteta sunt pentru 8-10 persoane asa ca va trebui sa le injumatatiti daca doriti mai putina mamaliga.

Reteta mamaligii rasturnate o gasiti aici.

Va dau doua sugestii de servire: una rustica si una mai eleganta. In versiunea rustica am ales o strachina mica de ceramica neagra (de 14 cm diametru) in care am pus 10 sarmalute, 2 linguri de varza, afumatura si sos si am picurat un pic de smantana. Mamaliga e rasturnata pe fundul de lemn si fiecare isi ia cata doreste.

Iata si mamaliga in fundal.

A doua propunere de plating este pe o farfurie clasica, alba, alturi de o felie de mamaliga.

Chiar daca s-au umflat la fiert, sarmalutele sunt mici, cat o imbucatura. Aici se vede si o sectiune. Sunt fragede si intr-adevar se topesc in gura. Pentru mine raman in continuare prea „cu rosii" si un pic cam departe de gustul pe care-l agreez. Mama a zis ca au gust de „restaurant", adica departe de cel din casa noastra. Chestie de zona, de traditii culinare diferite.

Cred ca v-am convins sa incercati si voi reteta de sarmalute traditionale moldovenesti, chiar daca nu sunteti moldoveni. Macar o data, ca sa vedeti cum fac si altii sarmale. Voi cum faceti aceste sarmalute moldovenesti?

Cititorii nostri au incercat reteta!
Aici gasiti mai multe retete cu carne tocata: chiftele simple, chiftele la cuptor, chiftele umplute, chiftea festiva in forma, paste bolognese, musaca, carnati, rulade si multe altele.
loading...

PRIMESTE SAPTAMANAL RETETELE PRIN EMAIL. ABONEAZĂ-TE!

# data[].attributes.attachment_link.title
Sarmalute moldovenesti traditionale din varza acra | Savori Urbane

# data[].attributes.attachment_link.description
Sarmalute moldovenesti traditionale din varza acra si mamaliga. Sarmale marunte, mai mici decat degetul cel mic, preparate dupa o reteta autentica moldoveneasca, fierte 5 ore la cuptor in vas ceramic. Strachina in care le-am prezentat are 14 cm si au incaput 10 sarmalute in ea plus afumatura si varza tocata.

# data[].attributes.body
sarmale: involtini  con ripieno di riso e carne
bors: brodo aspro con tutte le verdure all'interno
ciorba de burta : zuppa con trippa

# data[].attributes.body
le chiese ortodosse hanno la caratteristica di avere degli afreschi sulle pareti ,in confonto a quelle cristiane che hanno quadri

# data[].attributes.attachment_link.title
L'interno Della Chiesa Ortodossa Rumena Della Natività A Gerico Immagine Editoriale - Immagine: 84859920

# data[].attributes.attachment_link.description
Foto circa L'interno della chiesa ortodossa rumena della natività a Gerico, Palestina - 84859920

# data[].attributes.attachment_link.description
Questa è una lista delle cattedrali della Romania.

# data[].attributes.body
la religione è per la maggiorparte ortodossa , cioè l'86,8% , i prottestanti all' 6,7% , i cattolici 5,6%, mulsumani 0,3%

# data[].attributes.body
i primi due vennero conquistati nel quindicesimo secolodai turchi mentre la transilvania , assoggettata dall' Ungheria , che entrò a far parte dell'impero Asburgico .
nel 1878 la Valacchia e la Moldavia dettero vita al regno della ROMANIA

# data[].attributes.body
La Romania nel secondo secolo d.c fu conquistata dai Romani , che la chiamarono Dacia e vi diffusero la propria lingua e cultura.Nel terzo secolo la regione fu invasa dai Goti e i Salvi. Nel quartodicesimo secolosi formarono i i Principati di Valacchia, Moldavia e Transilvania

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Imi aduc aminte de orele de lucru manual de la scoala cand inevitabil toate fetele trebuiau sa tricoteze, crosetese sau sa brodeze/coasa o bucata de panza (etamina de obicei) cu modele populare romanesti.

Sunt stangace (si la propriu si la figurat) asa ca era o corvoada pentru mine sa fac orice munca de acest gen pentru ca toate explicatiile erau pe dos decat mi-ar fi trebuit mie.

Dar asta nu ma impiedica sa fiu absolut fermecata de ceea ce cosea si brodea bunica mea de la Breaza. Ce iesea din mainile acelei femei e greu de povestit in cuvinte. Am si acum o ie facuta de ea pentru serbarea de la gradinita. Cred ca nu are sens sa va spun migala cu ca care a cusut INTR-O NOAPTE o bucata de panza cat sa acoperi un taburet ca sa fiu cea mai mandra si frumoasa din grupa mea.

Cred ca de aceea si pentru ca sunt mandra ca sunt romanca, ca ma trag din neam fain si educat, din neam frumos si inteligent as vrea sa ma imbrac la nunta mea (casatoria civila in speta) in costum popular.

Tot cautand am gasit diverse poze care nu fac decat sa-mi intareasca si sporeasca dorinta. Sper sa si reusesc!

Am gasit poze mai vechi cu reginele noastre (care numai romance nu erau) imbracate si purtand cu mandrie portul popular.

De asemenea Henri Matisse a pictat o frumoasa femeieimbracata intr-o ie romaneasca: "Blouse Roumaine".

Imi doresc tare tare sa gasesc sprijinul si celor din jur in aceasta initiativa. Mi-as pune cea mai frumoasa naframa, as avea o coronita de spice de grau, floarea soarelui, margarete si floarea miresei... si un buchet... mama-mama!

E? Ramane de vazut si de discutat, caci discutii vor fi cu siguranta!

# data[].attributes.attachment_link.title
Articole despre costum popular pe dereamintit

# data[].attributes.attachment_link.description
Imi aduc aminte de orele de lucru manual de la scoala cand inevitabil toate fetele trebuiau sa tricoteze, crosetese sau sa brodeze/coasa o bucata de panza (etamina de obicei) cu modele populare romanesti. Sunt stangace (si la propriu si la figurat) asa ca era o corvoada pentru mine sa fac orice munca de acest gen pentru ca toate explicatiile erau pe dos decat mi-ar fi trebuit mie.

# data[].attributes.attachment_link.title
ROMANIAN dress national clothing of Romania folk dance costume historical Moldova dress ethnic clothes traditional attire hungarian folk art - $89.00 USD

# data[].attributes.attachment_link.description
The national Romanian costume is so bright and colorful that is often used for folk dancing! Our dance costume is inspired by Romanian and Moldova dress traditions. The blouse is decorated with a floral tint which perfectly imitates unique folk embroidery. The skirt has the bright ornaments on the black background.

# data[].attributes.attachment_link.title
La magia del colore nell'arte tradizionale rumena - Costumi del Museo del Villaggio - www.HTO.tv

# data[].attributes.attachment_link.description
Un mese di amicizia fra la Romania e l'Italia con la Mostra: 'La magia del colore nell'arte tradizionale rumena', presso il Museo delle Arti e Tradizioni Popolari di Roma che ospita dal 24 Giugno fino al 30 Luglio una selezione dei costumi, delle nazionalità del popolo romeno.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
explore BUCOVINA | Bucovina monastery tours | Bucovina Painted Monastery Tour

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Putna Monastery
Il primo e uno dei monasteri più importanti costruiti dal principe Stefano il Grande (Stefan cel Mare), il Monastero di Putna è dedicato all'Assunzione di Maria (celebrato il 15 agosto), è stato costruito tra gli anni 1466 e 1481.

Nel tempo il Monastero di Putna e passato attraverso attacchi: atacchi stranieri e occupazioni, incendi e terremoti, ma non è riuscito a interrompere l'evoluzione della vita religiosa.

Uno dei pezzi più interesanti della chiesa à l'icona miracolosa della "Madre di Dio", portata nell'anno di 1472 da Lady Maria dI Mangop, moglie di Stefano il Grande da Costantinopoli.

Il Monastero di Putna è rimasto per più di 5 secoli un importante componente spirituale, storico e culturale nella storia del mondo. Grazie al nome del suo fondatore, il Monastero di Putna è ben noto non solo nel paese, ma anche in tutta l'Europa, Stefano il Grande era conosciutto anche sotto il nome di "Atleta del cristianesimo".

# data[].attributes.attachment_link.title
PUTNA MONASTERYIL MONASTERO DI PUTNA - explore BUCOVINA | Bucovina monastery tours | Bucovina Painted Monastery Tour

# data[].attributes.attachment_link.description
Putna Monastery Il primo e uno dei monasteri più importanti costruiti dal principe Stefano il Grande (Stefan cel Mare), il Monastero di Putna è dedicato all'Assunzione di Maria (celebrato il 15 agosto), è stato costruito tra gli anni 1466 e 1481.

# data[].attributes.body
il palazzo monumentale di bucarest

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Directorul general al Centrului Internaţional de conferinţe al Camerei Deputaţilor, Daniel Marin, a declarat, luni, că două săli din Parlament au fost închiriate printr-un contract cu o firmă pentru data de 31 decembrie, pentru organizarea Revelionului, la o sumă de aproape 10.000 de euro.

"Există un contract între Centrul Internaţional de Conferinţe (CIC) al Camerei Deputaţilor şi firma Ktel Center pentru data de 31 decembrie, sunt două săli închiriate, se doreşte organizarea Revelionului. (...) Suma nu este finală (pentru închirierea sălilor - n.r.), vorbim de peste 10.000 de euro pentru ambele săli", a precizat Daniel Marin, potrivit realitatea.net.

El spune că a existat un precedent în anul 2008 când a fost închiriată Sala Unirii din Parlament unde s-a organizat Revelionul. "Mai avem un precedent în 2008, firma Grand, respectiv Mariott, a închiriat Sala Unirii şi a organizat Revelionul. Au avut vânzări foarte mari", a explicat directorul general al Camerei. El a spus că prin contractul încheiat cu firma Ktel Center a fost închiriat pentru data de 31 decembrie sala Tache Ionescu şi Sala Unirii din Palatul Parlamentului.

Daniel Marin a arătat că tarifele pentru închirierea acestor săli "sunt în general sensibil mai mici decât în acest moment". Daniel Marin a fost întrebat dacă are acordul conducerii Camerei Deputaţilor pentru închirierea acestor săli în vederea organizării Revelionului, el arătând că nu era nevoie de acest lucru deoarece CIC funcţionează în regim comercial cu autofinanţare şi contractul încheiat "este un business".

"Nu. Noi funcţionăm în regim comercial cu autofinanţare, sunt bani pe care îi câştigăm prin activităţile pe care avem voie să le derulăm închiriere de săli, organizare de vizite, mese la restaurant, expoziţii", a precizat directorul CIC. El a făcut aceste precizări după ce preşedinţele Camerei Deputaţilor Valeriu Zgonea a fost întrebat despre o reclamă apărută pe un post de radio care vorbea de Revelion la Parlament.

"Domnul Daniel Marin, directorul CiC, el este cel care are un plan de management pe care l-am văzut ambiţios şi cu el vorbiţi. N-am informaţia", le-a spus Zgonea ziariştilor. El a trimis pe Daniel Marin să răspundă întrebărilor jurnaliştilor. Înainte de acest moment, Zgonea a mai spus că "Parlamentul nu e circ TV, e Parlament naţional".

Etichete: inchiriat, Palatul Parlamentului, Revelion

# data[].attributes.attachment_link.title
Suma colosala platita pentru a petrece noaptea de Revelion la Palatul Parlamentului | B365

# data[].attributes.attachment_link.description
Directorul general al Centrului International de conferinte al Camerei Deputatilor, Daniel Marin, a declarat, luni, ca doua sali din Parlament au fost închiriate printr-un contract cu o firma pentru data de 31 decembrie, pentru organizarea Revelionului, la o suma de aproape 10.000 de euro.

# data[].attributes.attachment_link.title
Foto Castello di Bran a Bucarest - 550x342 - Autore: Redazione (3 di 3)

# data[].attributes.attachment_link.description
Foto e Immagini di Bucarest: foto Castello di Bran, 550x342 - Autore: Redazione (3 di 3)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
What travel guides say about Romania:

"What I like about Romania is that you know you are in a different place, in a good way."
(Jayne Clark, USA Today)

"... why should you go to Romania? The straight answer is because it is one of the most beautiful countries of Southeast Europe." (The Blue Guide)

"Considered by many the most beautiful country in Eastern-Europe, Romania still claims regions that seem bastions of a medieval past long since lost elsewhere." (Fodor's Eastern and Central Europe)

"Few regions offer a more dazzling display of cultural and artistic treasures than Romania."
(Smithsonian Journeys)

"No journey to Eastern Europe would be complete without paying a visit to Romania... Outstanding landscapes, a huge diversity of wildlife..."
(The Rough Guide)

"Romania has majestic castles, medieval towns, great hiking and wildlife..."
(The Lonely Planet)

# data[].attributes.attachment_link.title
ROMANIA - Travel and Tourism Information

# data[].attributes.attachment_link.description
"What I like about Romania is that you know you are in a different place, in a good way." (Jayne Clark, USA Today) "... why should you go to Romania? The straight answer is because it is one of the most beautiful countries of Southeast Europe."

# data[].attributes.body
nella romania ci possiamo  trovare molte attrazioni ad esempio: