# data[].attributes.body
פתיח לשיעור על חשיבות הווטמינים

כוכבה נקש
היום נדבר על קבוצת חומרים שנקראים " וויטמנים" שמחסור בקבוצת  חומרים זאת בגופנו יכול ןלגרום לנו לחלות או להפגע בתחלואים שונים.
הבשורה הטובה היא שאנחנו יכולים בעצמנו להשפיע על מצב זה ולגרום לכך שיהיו בגופנו מספיק "וויטמינים" כדי הצורך שיימנעו ממנו מחלות וישמרו על בריאות גופנו היקר., אך דבר זה דורש מאיתנו תשומת לב רבה לאכילת מצרכים המכילים את הוויטמנים הטובים לנו כמו  פירות וירקות.
מי מאיתנו לא רוצה לשמור על גוף בריא וחזק?!
סיפור מעניין הממחיש את חשיבות הצורך באכילת פירות וירקות שהם קבוצת מזון המכילה הרבה וויטמנים החשובים לגופינו.

"סיפור מחלת המלחים"..

# data[].attributes.headline
פתיח לשיעור בסדרות חשבוניות.

# data[].attributes.subject
פתיח לשיעור בסדרות חשבוניות.

# data[].attributes.body
אני מלמדת בחינוך מיוחד כיתות ז-ט
התלמידים צברו המון פערים אבל אני לא מוותרת ומנסה בכל האמצעים לגייס אותם. מה שעובד אצלי זה השיתוף עם החיים הפרטיים שלי גם אם אני קצת מגזימה :) לפני שאני אתחיל ללמד סדרות אני אשאל אותם איזו מילה מסתתרת שם? התלמידים יתנו כל מיני תשובות וביניהם גם "סדר" ואז אני מספרת על הארון של בעלי וארון שלי :) אם אני אפתח את הארון שלי וארצה להוציא חולצה שלוול ארוך אני אדע בדיוק איכן היא נמצאת לעומת בארון של בעלי. אני משתמשת בהמון שפת גוף וכמובן כאשר אני מצחיקה אותם אז הם די בכיס הקטן שלי :) מוכנים ללמידה :)
קטיה

# data[].attributes.headline
רעיון לפתיח לשיעור בנושא ריפוי גני (יסמין נדלר-שקולניצקי)

# data[].attributes.subject
רעיון לפתיח לשיעור בנושא ריפוי גני (יסמין נדלר-שקולניצקי)

# data[].attributes.body
"היום נדבר על אחד הפיתוחים הרפואיים הנמצאים ממש בחזית המדע "

לפני שאציג את הנושא - שאלה

מראה תמונה או כמה תמונות של מפורסמים שנפטרו מסרטן ושואלת את התלמידים האם מזהים/ מכירים אותם

בהמשך מראה תמונה של אמילי וויטהאד ושואלת האם מישהו במקרה יודע מי זו

ואז מספרת בקצרה על הילדה.
אמילי וויטהאד (כיום בת 12) היא חולת סרטן לוקמיה לשעבר. היא הראשונה שבה הטיפול של ריפוי גני היה מוצלח (2012).

הצגת דמות אמיתית חיה ומוחשית מאחורי הסיפורים מעוררת עניין והקשבה

אחרי הצגה קצרה של סיפור המקרה של הילדה אני כבר בגוף ההרצאה שבה אני מסבירה על השיטה

בסיום ההרצאה כחלק מתהליך הסיכום מציגה שוב את התמונה העדכנית ביותר של הילדה / נערה

הסיפור האישי מעורר עניין והשראה ומותיר טעם של תקווה

http://emilywhitehead.com/page/2/

# data[].attributes.headline
פתיח לשיעור בנושא אחוזים-

# data[].attributes.subject
פתיח לשיעור בנושא אחוזים-

# data[].attributes.body
זהו נושא מאד מורכב עבור התלמידים ובגלל כל הקשיים הטכניים שכרוכים בחישובים אלו רובם מגיבים בחוסר עניין וייאוש לנושא.
על מנת ליצור אצל התלמידים רצון להקשיב ולהתנסות בחישובים אלו ראיתי צורך להנגיש את הנושא לחייהם האישיים.
לשם כך, גזרתי פרסומות שונות מעיתונים העוסקות במבצעים שונים כמו: סוף עונה והנחות שונות לחברי מועדון. (גם מורכבות יותר המצריכות חישוב הנחה לאחר הנחה- כפל מבצעים)
ברגע שמודעות של "קסטרו" ו"מנגו" התנוססו בכיתה מיותר לציין שכל התלמידים החלו לדון בדרכי הפתרון לחישובים אלו מבלי להיעזר במוכרת עבור כל פריט.

# data[].attributes.headline
פתיח להרצאה בנושא התהוות שמות משפחה בעם ישראל

# data[].attributes.subject
פתיח להרצאה בנושא התהוות שמות משפחה בעם ישראל

# data[].attributes.headline
תרגיל פתיחה ללימודי אקולוגיה: פתיחה זו כוללת הפעלה קצרצרה של התלמידים. ניתן לנצל אותה לחשיפתם למושגים רבים הנלמדים בנושא כגון: שונות גנטית, התאמה, כושר הסוואה, המותאם שורד (ולא החזק), יחסי גומלין מסוג: טריפה, תחרות, ברירה טבעית, אבולוציה ועוד.                 לפני כניסת התלמידים לכיתה מפזרים בכל חלל הכיתה דסקיות פלסטיק בארבעה צבעים שונים וכן דסקיות פלסטיק שקופות (מכל צבע 20 דסקיות). חשוב להקפיד שכל הדסקיות תהיינה זהות מבחינת, סוג חומר, גודל, מרקם. חלק מהדסקיות השקופות מניחים במכוון במקום "גלוי לעין" לכאורה, אך באופן שלא ימשכו את תשומת לב התלמידים למשל, מעל הלוח, אדן החלון, פינת החדר...  מכניסים את התלמידים לכיתה ומבקשים שתוך 30 שניות יאספו כמה שיותר דסקיות פלסטיק. בתום פרק הזמן שואלים את התלמידים לדעתם, מה הם מייצגים בתרגיל? מה דסקיות הפלסטיק מייצגות? התלמידים יצירתיים מאוד בתשובותיהם ובמידה ויש צורך לכוון אותם לכיוון הרצוי לנו, חוזרים על השאלה תוך הדגשה שהתרגיל נערך במסגרת לימודי אקולוגיה.                                התלמידים מייצגים טורפים בבית הגידול והדסקיות מהוות את מזונם. סופרים, מחשבים ומסכמים בטבלה יחד עם התלמידים כמה מהמזון "נטרף" בפרק הזמן שנמדד ומה אחוז ה"שורדים" מכל צבע. מניסיוני, תרגיל זה ממחיש בצורה יפה את העיקרון: "המותאם שורד" ולא "החזק שורד" שהרי הדסקיות השקופות עשויות בדיוק מאותו החומר ששאר הדסקיות הצבעוניות עשויות ממנו אך לרוב הן לא "נטרפות" במידה דומה לשאר. וכן את העובדה שפרט אינו "מתאים" את עצמו אלא מדובר בתכונות גנטיות מולדות.  

# data[].attributes.subject
תרגיל פתיחה ללימודי אקולוגיה: פתיחה זו כוללת הפעלה קצרצרה של התלמידים. ניתן לנצל אותה לחשיפתם למושגים רבים הנלמדים בנושא כגון: שונות גנטית, התאמה, כושר הסוואה, המותאם שורד (ולא החזק), יחסי גומלין מסוג: טריפה, תחרות, ברירה טבעית, אבולוציה ועוד.                 לפני כניסת התלמידים לכיתה מפזרים בכל חלל הכיתה דסקיות פלסטיק בארבעה צבעים שונים וכן דסקיות פלסטיק שקופות (מכל צבע 20 דסקיות). חשוב להקפיד שכל הדסקיות תהיינה זהות מבחינת, סוג חומר, גודל, מרקם. חלק מהדסקיות השקופות מניחים במכוון במקום "גלוי לעין" לכאורה, אך באופן שלא ימשכו את תשומת לב התלמידים למשל, מעל הלוח, אדן החלון, פינת החדר...  מכניסים את התלמידים לכיתה ומבקשים שתוך 30 שניות יאספו כמה שיותר דסקיות פלסטיק. בתום פרק הזמן שואלים את התלמידים לדעתם, מה הם מייצגים בתרגיל? מה דסקיות הפלסטיק מייצגות? התלמידים יצירתיים מאוד בתשובותיהם ובמידה ויש צורך לכוון אותם לכיוון הרצוי לנו, חוזרים על השאלה תוך הדגשה שהתרגיל נערך במסגרת לימודי אקולוגיה.                                התלמידים מייצגים טורפים בבית הגידול והדסקיות מהוות את מזונם. סופרים, מחשבים ומסכמים בטבלה יחד עם התלמידים כמה מהמזון "נטרף" בפרק הזמן שנמדד ומה אחוז ה"שורדים" מכל צבע. מניסיוני, תרגיל זה ממחיש בצורה יפה את העיקרון: "המותאם שורד" ולא "החזק שורד" שהרי הדסקיות השקופות עשויות בדיוק מאותו החומר ששאר הדסקיות הצבעוניות עשויות ממנו אך לרוב הן לא "נטרפות" במידה דומה לשאר. וכן את העובדה שפרט אינו "מתאים" את עצמו אלא מדובר בתכונות גנטיות מולדות.  

# data[].attributes.body
כרמית פורת

# data[].attributes.headline
פתיח לשיעור בנושא ויטמינים

# data[].attributes.subject
פתיח לשיעור בנושא ויטמינים

# data[].attributes.body
דורית גרינצייג
מתחילה את השיעור עם תאור על מקרה אמיתי שקרה:
לפני מספר שנים הודיעו בחדשות כי חיידק מסתובב בבתי חולים במחלקת יולדות וכבר יש תינוקות שנפגעו ממנו ומאושפזים, ומספר המאושפזים הולך ועולה..
ההודעה גרמה בארץ לבהלה רבה , בעיקר בקרב נשים הרות שפחדו ללדת שמא התינוק שלהם ידבק בחיידק... התינוקות שהגיעו לבתי החולים היו מאזורים שונים בארץ. משרד הבריאות אסף פרטים על כל התינוקות וניסה למצוא מה משותף לכולם .. עד שהתברר שכולם ניזונו רק מתחליף מזון של רמדיה צמחית.
בבדיקות שנעשו במזון זה נמצא כי היו בו שילוב של הרבה ויטמינים ומינרלים ומרכיבים בריאים, כפי שצריך להיות, אולם וטימין אחד, קטן, בשם תיאמין (B1ׂ) היה חסר. והוא זה שגרם לפגיעה.
מיד יצאו שוב בקריאה לציבור כי תינוקות שניזונים מרמדיה צמחית צריכים להגיע במהירות לבדיקןת בבית חולים.
דגש בסיפור:
כיוון שהם היו תינוקים מקור המזון היחיד, והלא מגוון שלהם היה רק רמדיה.

המסר: חשיבותם של כל הויטמינים.
חשיבות בצריכת מזון מגוון.
(באחד השיעורים כשסיפרתי את הסיפור בדרמתיות.. הצביעה אחת התלמידות וסיפרה שהיא אחת מהתינוקות שניצלו מסיפור רמדיה ושיתפה..)

# data[].attributes.headline
פתיח להרצאה בנושא מאפייני חיים- יעל צלח

# data[].attributes.subject
פתיח להרצאה בנושא מאפייני חיים- יעל צלח

# data[].attributes.body
להתחיל את השיעור עם שאלה מעוררת קשב- האם יש חייזרים בחלל??
אם מצאתי עצם בלתי מזוהה- איך אוודא שהוא חי? לפי אילו סימנים?
לאחר מכן אראה סרטון קצר ויפהפה בנושא מאפייני חיים- שמעלה שאלות שייפתרו במהלך השיעור
*הסרטון לא מתורגם ולכן אני ממליצה לתרגם את הכותרות לתלמידים ולהדגיש את השאלה שבהם.
אין הרבה מלל והסרטון יפהפה וממחיש נהדר מה המאפיינים של יצור חי.

# data[].attributes.attachment_link.title
Introduction to the Characteristics of life

# data[].attributes.attachment_link.description
This visually stunning introductory trailer choreographed to powerful music introduces the viewer to the characteristics that all life on Earth shares. It is designed for use by teachers of Biology and the Life Sciences as a motivational introduction to the wonders of life and the amazing characteristics that we all possess.

# data[].attributes.headline
פתיח להרצאה על מיקרוביום

# data[].attributes.subject
פתיח להרצאה על מיקרוביום

# data[].attributes.body
שרה ספראי
כשאומרים חיידק! איזו אסוציאציה עולה במחשבתכם?
אני משערת שאסוציאציה הראשונה תהיה מחלה.
האם נהיה מסוגלים לחיות בעולם ללא חיידקים?- לכאורה עולם מושלם אך עולם שכזה לא יוכל להתקיים.

היום אדבר על חיידקים המצויים על ובתוך גופנו . הם קרויים מיקרוביום . המיקרוביום מהווה דוגמא לחשיבותם של החיידקים .

אני מחזיקה בידי 2 קג מלח. (מציגה את המלח ! ) מה הסיבה? למישהו יש רעיון?
ובכן זה משקל החיידקים המהווים את המיקרוביום.

# data[].attributes.headline
פתיחה לנושא ויטמינים - הדס נסים

# data[].attributes.subject
פתיחה לנושא ויטמינים - הדס נסים

# data[].attributes.body
ניתן להתחיל את השיעור עם תמונה של חולה צפדינה ולשאול את התלמידים מה קרה לדעתם שגרם תופעות אלו.
לאחר מכן, להתחיל בצורת סיפור את גילויו של ויטמין סי מתוך המחלות שיורדי ים היו לוקים בהן בעבר. תמיד כשאני מתחילה לספר סיפור התלמידים מרותקים!

# data[].attributes.headline
פתיחה להרצאה בנושא ירידה במשקל-תמר לויוב

# data[].attributes.subject
פתיחה להרצאה בנושא ירידה במשקל-תמר לויוב

# data[].attributes.body
ישנה בדיחה מפורסמת: "דיאטה מתחילה תמיד באותו יום. מתי?- ממחר..."
אין חכם כבעל הניסיון- ברצוני לשתף אתכם בסיפור אישי , מאז ומתמיד הייתי בחורה רזה ויפה, יכולתי ללבוש איזה בגדים שאני רוצה, ובקיצור-נהנתי מהמראה שלי.
עד ש...ילדתי את ביתי הבכורה. השמנתי בבת אחת 20 קילו. ומאז לא הצלחתי להוריד. ( המצה מציגה תמונות שלה לפני ואחרי...)
מה לא עשיתי?
כל סוגי הדיאטות-דיאטת חסה, כרוב, דיאטת סנדוויצים, ספורט-
ובכל זאת תמיד עליתי.
ניסיתי לחשוב-כיצד זה יתכן? הרי לא הגיוני שאני מנסה שוב ושוב וזה לא מצליח !
חקרתי על עצמי שוב ושוב, מה לא ניסיתי...
לבסוף , אתן רואות אותי כעת :)
גיליתי, שהרעיון של ירידה במשקל היא תזונה בריאה. לא הכמות-אלא האיכות. שכדי לרזות-זה לא "דיאטה". זה דרך חיים.

בהמשך זה כבר גוף ההרצאה....:)

# data[].attributes.headline
פתיח לשיעור על טפילים - אורית חריטן

# data[].attributes.subject
פתיח לשיעור על טפילים - אורית חריטן

# data[].attributes.body
סיפור ששמעתי במאה הקודמת... מהמורה שלי לביולוגיה...
"בתחילת המאה ה20 עברה מפה לאוזן שמועה כי יש רופא שבידו שיקוי היכול לגרום למי שמעוניין, לרדת במשקל. כל מה שצריך לעשות הוא: לשתות כוס מהשיקוי ולשלם... האנשים שהגיעו ושתו, אכן ירדו במשקל. הבעיה היתה שחלקם ירדו וירדו עד שמתו. בבתי החולים לא הבינו מה הגורם לתמותה ולאחר הצלבה עם מספר מקרים בבתי החולים התגלה העניין. מסתבר כי אותו רופא נוכל שם בכוס השיקוי, חוליה אחת של טפיל מעיים הנקרא שרשור. לטפיל זה יש יכולת רגנרציה, מחוליה אחת יכול להשלים עצמו לטפיל שלם. הטפיל "מתיישב" במעי האדם וניזון מהמזון המגיע למעי האדם. טפיל זה יכול להגיע לגודל של מטר בתוך המעי!!!!
מניסיון - התלמידים מרותקים!!!

# data[].attributes.headline
פתיח להרצאה על "טו בשבט"

# data[].attributes.subject
פתיח להרצאה על "טו בשבט"

# data[].attributes.body
שלומית קידר
שלוש תמונות במצגת + שיר מתלווה+ שאלות תמוהות לקהל:
1. תמונת שקד פורח - והשיר "השקדיה פורחת".. האם בטו בשבט - אנחנו חוגגים יומולדת לשקד? ממתי אנחנו חוגגים לעצים? ומדוע דווקא לשקד?
2. השיר "כך הולכים השותלים".. + צילום שתילה ואנקדוטה: "בכל קיבוץ הגנן והגננת בטו בשבט, נפגשים לשתילה עם ילדי הגן ונפרדים באמירה: ניפגש בשנה הבאה, באותו יום ובאותו המקום".... כי השתיל לעולם לא ייקלט.... אז - למה שרים ושותלים ביום שידוע שהשתיל לא ייקלט??
3. תמונת פירות יבשים + שיר 'שלג על עירי'.. וכי מה מצאנו לנכון, לחגוג בפירות מיובשים? ודווקא בטו בשבט?
ו... האם בכלל טו-בשבט - חג הוא?????

# data[].attributes.headline
פתיח לשיעור באקולוגיה בנושא סוגי הדברה - כימית העוינת :( מול ביולוגית ירוקה וידידותית :)

# data[].attributes.subject
פתיח לשיעור באקולוגיה בנושא סוגי הדברה - כימית העוינת :( מול ביולוגית ירוקה וידידותית :)

# data[].attributes.body
ליאת סינר

סכנת ההדברה של פירות וירקות. מחקר טרי מהחודש - חוקרים מהרווארד גילו את הקשר ההדוק בין חומרי הדברה כימיים לסכנת הפלות בהריון. החוקרים עקבו אחרי למעלה מ-300 נשים שנחשפו לשאריות חומרי הדברה בפירות וירקות ומצאו כי הסיכוי שלהן להיכנס להריון קטן והסיכון להפלה עלה סטטיסטית. אמאלה!
https://www.youtube.com/watch?v=T6GjsCrK75o

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
כאן | ועכשיו - חדשות תאגיד השידור הישראלי

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
כאן ועכשיו טלוויזיה

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
חדשות כאן | ועכשיו

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
חדשות תאגיד השידור כאן

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
כאן חדשות - תאגיד השידור הישראלי

# data[].attributes.attachment_link.title
מחקר תקדימי: יש קשר בין הפלות לחומרי הדברה | מתוך חדשות הערב 5.11.17

# data[].attributes.attachment_link.description
מחקר מקיף באוניברסיטת הארווארד מצא לראשונה קשר ישיר בין סיכון להפלה לצריכת פירות וירקות עם עקבות חומרי הדברה, ומומחים בישראל מזהירים: בישראל השימוש בהם גבוה מבחו"ל * להרשמה לערוץ היוטיוב של חדשות כאן ועכשיו ◄ https://goo.gl/oVdgEa * מוזמנים לעקוב אחרינו כאן | בטוויטר ◄ https://twitter.com/kann_news * כאן | באינסטגרם ◄ https://www.instagram.com/kan_israel/ * כאן | ועכשיו בפייסבוק ◄ https://www.facebook.com/kan.news * כאן | אתר האינטרנט ◄ http://www.kan.org.il/

# data[].attributes.headline
פתיח להרצאה על סוכרת - אביטל כהן

# data[].attributes.subject
פתיח להרצאה על סוכרת - אביטל כהן

# data[].attributes.body
נחמד לפתוח את הנושא כך שתתבהר לתלמידים חשיבותו באמצעות הצגת נתונים מספריים על מחלת הסוכרת. אפשר לעשות  זאת באמצעות הסרטון המצורף או פשוט לכתוב על הלוח את המספרים ולשאול את התלמידים מה הם מייצגים.
פתיחה כזו מעוררת בתלמידים סקרנות ורצון להעמיק בנושא.

ד"א שלומית ארליך - הרעיון שלך מקסים!!!

# data[].attributes.attachment_link.title
הידעת? סוכרת - המגיפה של המאה 21

# data[].attributes.attachment_link.description
http://licorich.us הפתרון הטבעי לנזקי הסוכרת.

# data[].attributes.headline
פתיח להרצאה על שימוש במודל ככלי לקונסטרוקטיביזם קוגניטיבי וחברתי

# data[].attributes.subject
פתיח להרצאה על שימוש במודל ככלי לקונסטרוקטיביזם קוגניטיבי וחברתי

# data[].attributes.body
כל מורה (גם אני)במפגש הראשון שלו עם כיתה רואה את הקבוצה שמולו כקבוצה אחידה (בצבעי שחור לבן) , המטרה שלנו כמורים לגלות את האישיות הלימודית של כל תלמיד תוך שמירה על ההתקדמות כקבוצה (המעבר לתמונה הצבעונית). בכלי שאציג בפניכם יש אפשרות לממש את המטרה הדו ראשית הזו. מתוך ניסיון שלי עם תלמידים.
הכותרת שלא יצאה במעבר הקובץ היא מתוך שיר של יהודה עמיחי "ביחד וכל אחד לחוד"

# data[].attributes.attachment_link.title
ביחד וכל אחד לחוד_001

# data[].attributes.headline
פתיח להרצאה על בלוטת התריס: שלומית ארליך

# data[].attributes.subject
פתיח להרצאה על בלוטת התריס: שלומית ארליך

# data[].attributes.body
הצגת תמונה של 4 אנשים באפריקה. הם נראים כמו גבר ו 3 ילדים. שואלים את הקהל: בני כמה נראים לכם 4 האנשים בתמונה. כולם יענו הגבר בן 18-20 והילדים בני 6. ואז מראים את כותרת התמונה: מדובר בגבר ושלוש נשים כולם בני 20. הסיבה שהנשים נראות ילדות היא שהן לא צמחו בגלל העדר הורמונים של בלוטת התריס. הקהל נשאר פעור פה.

# data[].attributes.attachment_link.title
קונגו בלוטת התריס