# data[].attributes.body
El meu tiet Alfred va estar investigant sobre una possible unió dels continents en un sol, Pangea. I en la meva carta ell diu que ha trobat que hi han fòssils d'un animal anomenat Lystrosaurus a l'Índia i que el seu amic Hans li va dir que han trobat restes de Lystrosaurus a l'Antàrtida, però com pot ser si és una illa i estan separats per milers de kilòmetres?

# data[].attributes.body
El Lystrosaurus és un animal molt antic que ja es va extingir. Es diu que aquest animal era herbívor i que vivia a dins de marismes o en zones mig inundades i en una zona càlida i plujosa.

# data[].attributes.body
Si, a partir del descobriment d'Alfred he estat buscant altres coincidències i resulta que hi ha més, com per exemple, el cynognathus que s'han trobat fòssils a l'Àfrica i a l'Amèrica del Sud. Després trobem el mesosaurus que també s'han trobat restes a l'Àfrica i a l'Amèrica del Sud.

# data[].attributes.body
És curiós veure que no només trobem coincidències amb els fòssils dels animals, sinó que també trobem coincidències amb els arbres y la vegetació en general entre els continents. Prova que fa inevitable creure que fa uns 300 milions d'anys aproximadament els continents estaven units en un sol, que anomenem Pangea.

# data[].attributes.headline
TEORIA 2: La separació d'Amèrica del Sud i Àfrica va crear marges asimètrics

# data[].attributes.subject
TEORIA 2: La separació d'Amèrica del Sud i Àfrica va crear marges asimètrics

# data[].attributes.body
Quan Amèrica del Sud es va separar d'Àfrica fa entre 150 i 120 milions d'anys, es va formar l'Atlántic Sud i Brasil es va separar d'Angola. Els marges continentals formats a través d'aquesta separació són sorprenentment diferents: al llarg de 200 quilòmetres d'ample de la costa d'Angola, s'han detectat capes molt fines de l'escorça continental, mentre que el marge homòleg brasiler compta amb una brusca transició entre l'escorça continental i oceànica.

# data[].attributes.body
En el Cretàcic, fa 135-65 milions d'anys, la separació d'Amèrica del Sud i Àfrica era prou gran com perquè l'Atlántic es desenvolupés per l'hemisferi Sud. Groenlàndia i Escandinàvia encara es trobaven unides i Islàndia no existia. El conjunt Antàrtida-Austràlia va derivar unit cap a l'est, mentre el mar de Tetis s'anava tancant a poc a poc, ja que Àfrica i l'Índia s'acostaven a Euràsia.

# data[].attributes.body
Pangea, una enorme massa de terra amb forma de C i envoltada per un extens oceà anomenat Pantalasa, és el nom d'un super continent que es creu que va existir fa uns 300 milions d'anys, format per la unió de tots els continents actuals abans que aquests anessin separats pel moviment de les plaques tectòniques fins a adoptar la distribució actual…

# data[].attributes.headline
Gondwana separció de Sudamerica i Amèrica

# data[].attributes.subject
Gondwana separció de Sudamerica i Amèrica

# data[].attributes.body
Gondwana és el nom que se li dóna a un antic bloc continental meridional que va resultar de la partició en dues de Pangea, quan es va estendre el mar de Tethys cap a l'oest, la qual cosa ho va separar de Laurasia. Durant el Juràsic i el Cretàcic Gondwana va ser escindint-se, i va donar lloc a les masses continentals de les actuals Sud-amèrica, Àfrica, Austràlia, Zealandia, l'Hindustan, l'illa de Madagascar i l'Antàrtida, aixó té que veure molt amb la separació de africa y sudamerica per aixó podrien encaixar.

# data[].attributes.headline
TEORIA 3: Relació entre Karoo de Sudàfrica i Santa Caterina 

# data[].attributes.subject
TEORIA 3: Relació entre Karoo de Sudàfrica i Santa Caterina 

# data[].attributes.body
Tant un com l'altre estàn compostos de roques sedimentàries com la arguila (arcilla),conglomerats o calcària. A més a més també hi ha roques plutòniques com el granit i roques volcàniques com el basalt o la obsidiana.

# data[].attributes.body
Va ser un període del Paleozoic. Va començar fa uns 359 milions d'anys i va acabar fa uns 299 milions d'anys. El seu nom ve de dels jaciments de carbó a Anglaterra i Europa de l'Oest.

# data[].attributes.body
El període del Pèrmic va començar fa uns 299 milions d'anys i va acabar fa uns 251 milons d'anys. Va ser la primera fase del Paleozoic i la segueix el Carbonífer. Durant aquestes dues èpoques es va desenvolupar la separació dels continents d'Amèrica i Àfrica.

# data[].attributes.body
Santa Caterina és una de les 27 unitats federals de Brasil i té una geologia molt semblant a la de Karoo de Sudàfrica debut a que abans estaven unides pel Pangea. Aquesta unitat federal consta de roques sedimentàries i balnearis naturals.

# data[].attributes.body
Àfrica i Amèrica van estar unides durant el període del Pangea, és a dir, fa uns 120 o 150 milions d'anys. Aquesta unificació ha fet que en part dels continents hagin sistemes montañosos d'edat similars.

# data[].attributes.body
El Karoo de Sudàfrica és una meseta situada en la part del sud del continent africà.

# data[].attributes.body
Segons el meu oncle, el qual era meteoròleg especialitzat en climes polars, va fer un viatge a Groenlàndia per entendre com funcionava la nostra atmosfera i a través d'una nova ciència anomenada paleoclimatologia va descobrir que havien climes diferents en els continents del passat.

# data[].attributes.body
Diu que si tenim un riu de gel, a través d'aquest, a causa de la seva erosió queden unes marques en forma d'estria. Per on circula el gel pasen una sèrie de pedres que freguen amb les roques.
Si trobes aquestes marques d'estries veuràs si per allà hi havia un moviment de gel. I també pots trobar til·lites, acumulacions de roques molt diferents a la sorra de la platja.

# data[].attributes.body
Si trobaven les marques d'estries i les til·lites ells ja sabien que el clima allà havia estat polar.

# data[].attributes.body
Un estudiant de palontologia va explicar-li al tito una cosa molt curiosa. L'estudiant va estar a Austràlia i aquí van trobar roques Carboníferes que marquen clarament que havien glaceres, i també roques de la mateixa edat en l'Antàrtida. La pregunta és, i si Austràlia hagués estat mes al sud al costat de l'Antàrtida? I per això feia mès fred.