# data[].attributes.headline
Intelligencia, siker és érzelmi intelligencia

# data[].attributes.subject
Intelligencia, siker és érzelmi intelligencia

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Hogyan kapcsolódik az intelligencia, a siker és az érzelmi intelligencia a coaching mesterséghez?

Cikksorozatunk az érzelmi intelligencia területére kalauzolja az olvasót. Az első részben áttekintjük az alapfogalmakat, majd a következő részben arra keressük a választ, hogy milyen alapvető jellemvonásokkal rendelkezik az érzelmileg intelligens coach, a harmadik részben pedig, hogy miként lehet fejleszteni a kritikus területeket. Az átadott ismeretekkel célunk, hogy a coach intelligenciájára és érzelmeire alapozva, egy tanulási folyamat során a fejlődését indukáljuk.

"All learning has an emotional base." Plato

Az első intelligenciavizsgálatok

Az érzelmi intelligencia kérdéskörének pontosabb meghatározásához vissza kell kanyarodnunk 100 évvel ezelőtti történésekhez. Az 1900-as évek elején a francia kormány felkérte Alfred Binet, hogy dolgozzon ki egy olyan egységes módszert, mellyel az iskolában a gyengébben teljesítő gyermekek kiszűrhetővé válhatnak. Binet a felkérésnek eleget téve, összeállította az első intelligenciatesztet (1910), mellyel megvalósította a gyermekek mentális korának mérését.[1] Ez a képességvizsgálati módszer gyorsan elterjedt, és az alkalmasság-vizsgálatok szerves részévé vált.

Mi az intelligencia?

Az első intelligenciateszt megjelenése óta az emberekben kialakult az a nézet, miszerint az intelligencia a tanuláshoz, az absztrakt gondolkodáshoz, a problémamegoldáshoz és egyéb magasabb rendű kognitív képességekhez kötődik. A kutatók az utóbbi évtizedekben viszont megcáfolták ezt a hitet, és az intelligenciát nem egységes, hanem részterületekre osztható képességek összességeként definiálják. Többek között elkülönítik a nyelvi intelligenciát, a vizuális-térbeli intelligenciát, a logikai-matematikai intelligenciát, a mozgási intelligenciát, a zenei intelligenciát és az interperszonális intelligenciát, csak hogy a legismertebbeket említsük. Az intelligencia tárgykörének finomodásával párhuzamosan pedig erősebbé vált az a szemlélet is, hogy nem feltétlen a magas intelligenciával rendelkező személyek a leghatékonyabban a hétköznapokban.

Az intelligens személyek csapata sikeres?

Sokáig úgy gondolták a szakemberek, hogy a sikeres menedzserek titka intelligenciájukban keresendő. Vajon, ha szabad kezet kapnánk a vezérigazgatónktól, hogy állítsunk össze egy ideális vezetői teamet, hogyan fognánk hozzá? Egy ilyen csapatnak nagyon komplex problémákkal kell szembesülnie, ezért fejlett elemzőkészség szükséges a tagok részéről. Éppen emiatt, ha úgy gondolnánk, hogy intelligenciateszt segítségével magas intelligenciával rendelkező személyeket választunk ki, akkor joggal feltételezzük, ez a csapat biztosan sikeres lesz. A nehéz feladatokkal könnyedén megbirkóznak majd, és súlyos döntéseket is képesek lesznek könnyedén meghozni. Ezt gondolata Meredith Belbin is, azonban kutatása (1981) rávilágított arra, hogy ez a gondolatmenet teljességgel hibás.[2] A Henley College pszichológusaival együtt intelligenciatesztek alapján, különböző csapatokat alkotott, többek között egy szupercsapatot is, melyet Apollo-teamnek keresztelt el, a sikeres Apollo holdprogram után. Ebbe a csapatba kizárólag magas intelligenciával rendelkező személyek kerültek. A teamek teljesítményét feladatokon (vállalatvezetési játékon) keresztül mérte. A vizsgálatok során a kutatók azt tapasztalták, hogy a magas intelligenciával rendelkező emberek egy csapatban nem teljesítettek magas színvonalon. Idejük nagy részét meddő vitákkal töltötték, egymást próbálták meggyőzni saját álláspontjukról, kiemelték csapattársuk érvelésének pontatlanságát, fontos feladatokat figyelmen kívül hagytak, és a csapat döntései sem egységes koncepcióra épültek. A csapatok eredményeinek összesítéskor az Apollo-team az utolsó helyen végzett, és csalódást okozott.

Az intelligenseket tömörítő csapat neve után, a jelenség Apollo szindrómaként vált ismertté. Belbin két alapvető kérdést tett fel, melyek mentén dolgozta ki elméletét a csapattag szerepekről:

1. Miért nem sikeresek a csupa intelligens emberből álló teamek?

2. Mely tényezők különböztetik meg a hatékony csapatokat a nem hatékonyaktól?

A tapasztalatok szerint az intelligens személyek csapata nehezen irányítható, a tagok parttalan vitákkal töltik idejüket és a döntéshozatalban körülményesek. A team összességében rosszabbul teljesít más csapatokhoz képest. Belbin felismerte, hogy az ideális csapat sokféle képességű emberekből tevődik össze, ahol a személyek megtalálják a képességeiknek megfelelő szerepet, melyben asszertív magatartásuk megnyilatkozhat.

Érzelmi intelligencia és asszertivitás

Az előzőekben bemutatott intelligenciától eltér az érzelmi intelligencia. A tágabb közönség számára csupán 1995 után vált ismertté, de azóta népszerűsége csak fokozódik, melyet Daniel Goleman Emotional Intelligence című nagyhatású könyve teremtett meg.[3] Művét a Time magazin the 25 most influential business management books között tartja számon. Goleman átvette Salovey[4] definícióját, és 5 területen (Self-awareness, Self-regulation, Social skill, empathy and motivation) jelölte meg az érzelmi készségek kategóriáit, melyeken belül találkozunk az asszertivitással. Az intelligenciával ellentétben nem a kognitív, hanem a társas viszonyokban megjelenő képességeket fedi le. Az asszertivitás nem más, mint az önérvényesítés, a társas hatékonyság (szociális kompetencia), azaz egy olyan képesség, ami kívánatos a környezettel való hatékony kommunikáció, így a coaching mesterség szempontjából is. Elfogadott tény, hogy az asszertív személyek esetében az intelligencia a sikeres életvitel csupán 20%-át érinti, ezért indokolt, hogy a fennmaradó igen jelentős 80%-ot górcső alá vessük, melyben az érzelmi intelligencia is helyet foglal. A sikeres személyek asszertivitása nem eszköz, mely segíti őket céljaink elérésében, sokkal inkább egy mód, mely által elérik azokat. Vizsgálatok kimutatták, hogy a hatékony coachok óriási számú készségek olyan rendszerével rendelkeznek - beleértve az asszertivitás is -, melyeket az érzelmi intelligencia területe fed le. Az érzelmi intelligencia szintje, mércéje tehát a coach sikerességének. Ahogy Stephen R. Covey The 7 Habits of Highly Effective People című könyvében írja: az érzelmi intelligencia fontosabb szerepet játszik életünkben, mint az intelligencia. A coach számára tehát a szakmai tudás mellett elengedhetetlen az önismeret, az éntudatosság érvényesítése, az önmotiváció és önmenedzselés a társas kapcsolatok terén és a coaching folyamatban. Az előzőekből következik, hogy a coaching mesterség és az érzelmi intelligencia egymástól elválaszthatatlan, s mint ilyen, feedback mechanizmusok szövevényes relációi határozzák meg. Tekintsünk át azokat a legfőbb területeket, melyek érintik a folyamatot.

A coach asszertív magatartása a verbális kommunikációban:

Szándékát és célját határozottan kell megfogalmaznia

Érzéseit nyíltan kell kifejeznie

Egyenes és tiszta állításokat kell alkalmaznia

Megfelelő helyen és módon kell a szavak, kifejezések használnia

Nem szabad kertelnie, mellébeszélnie

A coach asszertív magatartása a nonverbális kommunikációban:

Testbeszédének magabiztosságot kell sugallnia

Hangja határozott, meleg és nyugodt legyen

Tartsa a szemkontaktust

Nyílt, őszinte tekintete legyen

És egyenes, nyugodt testtartása

A coachnak a kommunikáció során törekednie kell arra, hogy asszertív magatartása ne csak homlokzat legyen, hanem belső tulajdonságaiból fakadjon, hiszen az asszertivitás nem az, amit csinál, hanem tulajdonképpen saját maga.

Miért célszerű a coachnak az érzelmi intelligenciával foglalkozni?

Az érzelmi intelligencia egy olyan készség, ami fejleszthető, és egy felelősségteljes coach törekszik annak tökéletesítésére. A fejlesztés hatására teljesítménye növekszik, mert képes önmagát ösztönözni, a csalódások/negatív hatások ellenére is kitartónak maradni. Az indulatait megfelelő módon és helyen kezeli és képes beleélni magát a kliens lelkiállapotába, azáltal, hogy megfelelően olvassa érzelmeit. De nemcsak ennyit tesz, mert hatékony munkavégzése során ambícióit, önkontrollját és önismeretét is fejleszti. Ezekkel a képességeket birtokló coach magas érzelmi intelligenciával rendelkezik, és joggal feltételezzük, hogy sikeres lesz, és a coaching mesterévé válik.

Az előzőekből adódik, hogy a coach hatékonysága függ a tudásán kívül tehát az érzelmi intelligenciájától. A magas érzelmi készségekkel rendelkező coach a megfelelő tudás és gyakorlat birtokában hiteles, képes a kliens igényeihez rugalmasan igazodni, és munkájával benne változást indukálni. Az érzelmi intelligencia tehát a kulcsa a coach, a kliens és a coaching sikerességének, ezért alapvető érdek fejlesztése.

Dr. Farkas Johanna

# data[].attributes.attachment_link.title
Intelligencia, siker és érzelmi intelligencia

# data[].attributes.attachment_link.description
Hogyan kapcsolódik az intelligencia, a siker és az érzelmi intelligencia a coaching mesterséghez? Cikksorozatunk az érzelmi intelligencia területére kalauzolja az olvasót. Az első részben áttekintjük az alapfogalmakat, majd a következő részben arra keressük a választ, hogy milyen alapvető jellemvonásokkal rendelkezik az érzelmileg intelligens coach, a harmadik részben pedig, hogy miként lehet fejleszteni a kritikus területeket.

# data[].attributes.body
Az érzelmileg intelligens coach

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
A cikk a szerző a Magyar Coachszemle 2013/5. számában megjelent „Hogyan kapcsolódik az intelligencia, a siker és az érzelmi intelligencia a coaching mesterséghez?" című írásának folytatása.

„Ha tükröt tartasz mások elé, ne felejts magad is tükörbe pillantani."
Platón

Az önismeret szerepe

A segítő foglalkozást végző szakember számára - így a coach-nak is - az önismeretszerzés alapvető fontossággal bíró tényező (Rudas, 2007). A felelősségteljes, hatékony coach érdeklődése nem merülhet ki kliensének alapos megismerésében, rendelkeznie kell azon igénnyel, hogy önmagáról való tudását gyarapítsa. Ennek első alappillére a személyiségéből fakadó természetes nyitottság, kíváncsiság, valamint a tudatosság vágya. Ezek a tényezők óhatatlanul szükségesek ahhoz, hogy emberi kapcsolataiban, személyközi viszonyaiban és nem utolsó sorban, a coaching-tevékenység során is produktív szerepet töltsön be. Törekednie kell az önismeretre, hiszen a coach a személyiségével dolgozik. Ha nem rendelkezik az önismeret alapvető kritériumaival, ha nem ismeri értékeit, legjellemzőbb tulajdonságait, akkor nem lesz képes objektívan megítélni kliensét sem. Épp ezért bizonyos fokú érzékenységgel kell rendelkeznie a viselkedésére adott reakciókra, és jól be kell „mérnie" azok fontosságát az adott helyzetben. Összességében, kongruens módon kell reagálnia, és ehhez az érzelmek olvasása, kimutatása döntő jelentőségű (Goleman, 2012). Természetesen a coach nem tud minden pillanatban tökéletes lenni, csupán törekedhet rá. Hiányosságainak felismerése a visszajelzések detektálásával és a folyamatos önreflexiók révén valósulhat csak meg.

Az érzelmek tudatos megélése, és a saját magáról alkotott képpel való szembesülés sokszor megterhelő - ezekben a helyzetekben alkalmazza az én által működtetett védekező stratégiákat (énvédő mechanizmusokat). Ezek tudattalanul támogatják az én integritásának megőrzését, azonban túlműködésük zavarhoz vezethet. A coachnak arra kell törekednie, hogy előfordulásuk az egészséges szintet ne lépje túl, továbbá fel kell ismernie a kliensben lezajlódó védekező stratégiák szerepét is.

Alapvető kompetenciák a coaching folyamatban

Az intellektuális képességeket, a szakértelmet és a szakmai kompetenciát adottnak tekintjük, mert ezek alapvetően fontosak a coaching tevékenységhez, de legalább annyira fontosak azok a képességek is, melyek a coach érzelmeivel való bánásmódját, és kliensre gyakorolt hatását feltételezik. Egyre inkább felértékelődik a kognitív (megismerésen alapuló) kompetenciák mellett az affektusok (érzések, érzelmek) szerepe (Goleman, 2008). Az érzelmek befolyásolják a magasabb rendű kognitív funkciókat, beleértve a gondolkodást is, valamint serkentő- illetve gátló tényezőként jelennek meg. Az érzelmeket olyan szűrőknek tekinthetjük, melyeken keresztül elakadhatnak lényeges információk, de segítségükkel akár felszínre is juthatnak korábban látens ismeretek. Amennyiben a coach nem ismeri fel a kliens viselkedésének, magatartásának háttérben meghúzódó drivereket (ösztönzőket), nagy valószínűséggel elveszíti azokat az értékes információkat, melyek aktuálisan foglakoztatják a klienst. A magas érzelmi intelligenciával rendelkező coach személyiségének segítségével mélyebbre tud tekinteni a felszínnél, és a legbelsőbb mozgatórugókra is fényt deríthet. Mélyebb reflexiót alkalmaz, melynek egyenes következménye, hogy erőteljesebb motiváció kialakítására képes kliensével. Kreativitásának mozgósításával változást indukál, és hatást gyakorol a kliens személyiségfejlődésére. A coach érzelmei tehát szervesen kapcsolódnak az önmaga és a másik ember motivációinak, céljainak, reakcióinak, érzéseinek és viselkedésének megértéséhez.

Intra- és interperszonális tényezők

Meg kell különböztetnünk a személyen belül (intraperszonális) létrejövő, illetve a személyek között (interperszonális) megvalósuló folyamatokat, melyek szoros kapcsolatban állnak az érzelmi intelligenciával. A folyamat egyik elsődleges momentuma, hogy a coachnak tisztelettel kell viseltetnie a saját, és mások érzései iránt. Erre épülhet saját érzelmeinek tudatos megélése. Mások érzelmeinek pontos észlelése pedig kiegyensúlyozott kapcsolatokat és adott esetben hatékony konfliktuskezelést eredményez. Mind az intraperszonális, mind pedig az interperszonális tényezők fontos összetevői az érzelmi intelligenciának.

Az érzelmi intelligencia

Az intelligencia nem egységes, több formáját különítjük el. Egyik összetevője az érzelmi intelligencia, mely a másokkal való hatékony bánásmód ot jelenti. Ez egy olyan tudás valójában, mely az érzelmi információk megértésének képességét, az érzelmekkel való bánni tudást, illetve érvelés képességét öleli fel (Salovey & Mayer, 1990). Goleman (2008) szerint az érzelmi intelligencia körébe a következő készségek tartoznak:

1. Én-tudatosság: az érzelmi állapotok felismerése és tudatosítása

Ha megkérdezünk egy felsővezetőt, hogy mit érzett akkor, amikor indítványát, amin fél évet dolgozott, visszautasították, akkor sokszor arról kezd el beszélni, hogy mit mondott, miért alakult úgy a helyzet, annak logikai kapcsolatait tárja fel, de legkevésbé beszél arról, hogy mély érzelmeket, frusztrációt (belső feszültséget) élt meg a folyamat során. Ezzel mindannyian így vagyunk. Az érzelmeket megnevezni, megfogalmazni nehéz feladat, még önmagunk számára is. Pedig ez az első lépcső, hogy egy érzelmileg megterhelő helyzetet feldolgozzunk, értékeljünk, és végül elemezzünk. Az érzelmek beazonosításával energiákat mozgósítunk, és stratégiákat választunk meg, melyek hatékonyak lesznek a konkrét szituációban. Mindezeket természetesen a coaching folyamatra is vonatkoztathatjuk. Egyes esetekben az érzelmek katalizátorként vannak jelen, máskor azonban komoly gátat jelenthetnek, amennyiben a coach nem tudja detektálni a kliens érzelmeit, és nem ismeri fel a háttérben meghúzódó dinamikát. Utóbbi esetben garantáltan megfeneklik a coaching folyamata. Az érzelmek, gondolatok és tettek közötti kapcsolatok megértése tehát rendkívül fontos a coach számára. Pontos önértékeléssel kell rendelkeznie, hogy érzelmi állapotát, erőforrásait, intuícióit, valamint affektusainak hatásait felismerje. Mindezek birtokában értékeiről, képességeiről reális tudása alakul ki, és egészséges önbizalma lesz.

2. Önszabályozás: az érzelmek kezelésének képessége

Gyakran előfordul, hogy a coach nem választhatja meg a klienst, és emiatt hiányzik az alapvető szimpátia. Előfordulhat az is, hogy a kliens nagyon ellenségesen reagál egy helyzetben, elégedetlen, esetleg személyeskedő. Ilyenkor a coachnak szüksége van arra a képességére, mellyel belső állapotait, impulzusait kezelni tudja, ezáltal nem kívánatos érzelmeit kordában tartja. Az önkontroll ra való képesség teremt lehetőséget arra, hogy a coach a folyamatot gátló érzelmeit háttérbe szorítsa.

Az érzelmek kezeléséhez szervesen kapcsolódik a megbízhatóság is, azaz őszintén nyilvánul meg, és igazat mond. Fontos továbbá a lelkiismeretesség, a saját teljesítményünkért való felelősségvállalás, valamint az alkalmazkodás, mely a változások rugalmasan kezelésében segít.

3. Motiváció: önmotiválási képesség a produktivitás és kreativitás irányába

Motiváció alatt azokat a törekvéseket értjük, melyek serkentik, és irányítják a kitűzött célok elérését. Az eredményes coach a tökéletességre törekszik, tudását, képességeit fejleszti ( teljesítménymotiváció). Jellemzi az elköteleződés, azaz igazodik a coaching folyamat céljaihoz, az elvállalt munkát befejezi. A felmerülő lehetőségeket kiaknázza ( kezdeményezőkészség), valamint a kudarcok, akadályok ellenére is mindvégig szem előtt tartja a kitűzött célok elérését ( optimizmus).

4. Empátia: mások érzelmeiben való eligazodás

Aktív figyelemmel, visszajelzésekkel erősíti a kliensével való kapcsolatot, és emellett megérti a kliens nézőpontját ( mások megértése), mely lehetővé teszi a gördülékenységet, de ez alapja a kliens fejlesztésének is ( mások fejlesztése). Képes arra, hogy felismerje a kliens szükségleteit, igényeit, és ezáltal meg tudja teremteni a kliensközpontúság ot.

5. Társas készségek: interperszonális kapcsolatok kialakításának és fenntartásának a képessége

Képes arra, hogy a kliensből az általa kívánt reakciót kiváltsa, pozitív értelemben vett befolyásolási képességgel rendelkezik, azaz szakmai kompetenciájára építve alkalmazni tudja azokat a metodikákat, melyek a kitűzött coaching-cél eléréséhez fontosak. Hatékony kommunikációja az érdeklődésben és a visszajelzésben jelenik meg, konfliktuskezelés során pedig alkalmazza azokat a stratégiákat (problémamegoldó, elkerülő, versengő, kompromisszumkereső, alkalmazkodó), melyek a helyzethez illeszkednek. Katalizálja a kliensben és a folyamatban a változást, kezdeményezi, és megfelelően kezeli azt. Építi kapcsolatait mind kollégáival, mind pedig a kliensekkel, valamint képes az együttműködés re a közös cél érdekében.

Az érzelmi intelligencia összetevőinek jellemzői

Az érzelmi intelligencia fentebb felvázolt összetevői hozzájárulnak a coach egyéni teljesítményéhez. A különböző képességek szoros kapcsolatban állnak egymással, melyet feedback mechanizmusok erősítenek, vagy gyengítenek (Neale, Spencer-Amell & Wilson, 2009). Az érzelmi intelligenciát alkotó képességek egymásra épülnek. Az én-tudatosság szükséges az önszabályozáshoz és az empátiához. Az önszabályozás fontos a motivációhoz, mások motiválásához pedig a többi képesség szükségeltetik. A hatékony coach az érzelmi intelligencia magas fokával rendelkezik, így képes személyiségének folyamatos fejlesztésére, szoros interperszonális kapcsolatok kialakítására, empátiás készségek kinyilvánítására, személyes integritásának erősítésére és magabiztosabb változáskezelésre (Wall, 2006). Mindezek birtokában pedig kreativitása kiteljesedik, kevesebb stressz éri, és képes arra - hosszú távú szakmai előrehaladását biztosítva -, hogy tanul a saját hibáiból.

Wall, Bob: Coaching for Emotional Intelligence. AMACOM, 2006.

Goleman, Daniel: Érzelmi intelligencia. Budapest, Háttér Kiadó Kft, 2008.

Goleman, Daniel: Társas intelligencia. Budapest, Nyitott Könyvműhely Kiadó Kft, 2012.

Salovey, Peter - Mayer, John D.: Emotional Intelligence. Baywood Publiching Co, 1990.

Rudas János: Delfi örökösei. Budapest, Lélekben Otthon Kiadó, 2007.

Neale, Stephen-Spencer-Arnell, Lisa-Wilson, Liz: Érzelmi intelligencia coaching. Veszprém, Oktker-Nodus Kiadó Kft, 2009.

Tanácsadó pszichológus, mediátor, szaktanár. 2000-2002-ig a Pécsi Tudományegyetem Illyés Gyula Karán tudományos munkatárs, a Kaposi Mór Megyei Kórház Gyermek- és Ifjúságpszichiátriai Osztályán pszichológus. 2005-2013-ig a Zsigmond Király Főiskolán oktató. 2002-től dolgozik a Nemzeti Közszolgálati Egyetem Rendészettudományi Karán (korábban Rendőrtiszti Főiskolán) kezdetben munkapszichológusként, 2012-től pedig a Magatartástudományi Tanszéken szaktanárként. A tudományos tevékenysége mellett terapeutaként és igazságügyi konzultánsként tevékenykedik.

# data[].attributes.attachment_link.description
A cikk a szerző a Magyar Coachszemle 2013/5. számában megjelent „Hogyan kapcsolódik az intelligencia, a siker és az érzelmi intelligencia a coaching mesterséghez?" című írásának folytatása. „Ha tükröt tartasz mások elé, ne felejts magad is tükörbe pillantani." Platón Az önismeret szerepe A segítő foglalkozást végző szakember számára - így a coach-nak is - az önismeretszerzés alapvető fontossággal bíró tényező (Rudas, 2007).

# data[].attributes.headline
Barak Kaweh (2015): Coaching kézikönyv coachoknak és oktatóknak. 

# data[].attributes.subject
Barak Kaweh (2015): Coaching kézikönyv coachoknak és oktatóknak. 

# data[].attributes.body
Bioenergetic, Budapest

# data[].attributes.headline
Stephen Neale – Lisa Spencer-Arnell – Liz Wilson (2015): Érzelmi intelligencia coaching. A vezető, a coach és az egyén teljesítményének fejlesztése. 

# data[].attributes.subject
Stephen Neale – Lisa Spencer-Arnell – Liz Wilson (2015): Érzelmi intelligencia coaching. A vezető, a coach és az egyén teljesítményének fejlesztése. 

# data[].attributes.body
Oktker-Nodus, Veszprém.

# data[].attributes.headline
Mary Beth O’Neill (2008): Coaching. A vezetői szerep és feladat tudatosítása. 

# data[].attributes.subject
Mary Beth O’Neill (2008): Coaching. A vezetői szerep és feladat tudatosítása. 

# data[].attributes.body
HVG, Budapest.

# data[].attributes.headline
Sárvári György (2008): A belső harcos útja. Coaching kézikönyv. 

# data[].attributes.subject
Sárvári György (2008): A belső harcos útja. Coaching kézikönyv. 

# data[].attributes.body
Sanoma, Budapest.

# data[].attributes.headline
John Whitmore (2008): Coaching a csúcsteljesítményért.

# data[].attributes.subject
John Whitmore (2008): Coaching a csúcsteljesítményért.

# data[].attributes.body
Z-Press, Miskolc.

# data[].attributes.headline
Érzelmi intelligencia fejlesztése a gyakorlatban

# data[].attributes.subject
Érzelmi intelligencia fejlesztése a gyakorlatban

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Cikksorozatunk az érzelmi intelligencia területére kalauzolta az olvasót. Az első részben áttekintettük az alapfogalmakat, majd azt követően arra kerestük a választ, hogy milyen alapvető jellemvonásokkal rendelkezik az érzelmileg intelligens coach. A befejező részben az érzelmi intelligencia fejlesztési területeit vesszük górcső alá, és gyakorlatokon keresztül lehetőséget biztosítunk annak fejlesztésére.

Az érzelmi intelligencia fejlesztése

A coaching térhódítása napjainkban nem kétséges, vitathatatlan tény, hogy emelkedik a coachinggal személyes kapcsolatba kerülők száma. Ennek köszönhetően a szakma egyre kiterjedtebbé válik, és speciális területek körvonalazódnak. ¹ Ugyan a megrendelői igények, a kitűzött célok változhatnak, de végül mindig a hatékony, sikeres coach személye a legkeresettebb. Az előző részekben bemutatásra került, hogy a magas szintű érzelmi intelligencia a coach számára a sikeresség elengedhetetlen eleme, mely közvetlenül kötődik az önismerethez.

A coach hatékonyság alapköve az önismereti igény.

A coaching nem csupán a szakmai ismeretekből áll, a tudás mellett szükség van bizonyos készségekre, normákra. Kiemelt fontosságú:

a másokra való aktív figyelés;

a kérdezéstechnika;

az empátia;

és az egymásra hangolódás.

Mindezek az alapvető készségek, képességek szervesen kapcsolódnak a kommunikációhoz, mely tulajdonképpen nemcsak a coaching, de az érzelmi intelligencia alapja is. Amikor meghallgatjuk a klienst, amikor átérezzük a problémáját, amikor segítjük érzéseinek, élményeinek, gondolatainak a megfogalmazásában, akkor ezeket a készségeket használjuk. Természetesen az esetek legnagyobb részében tudattalan folyamatok irányítják működésmódjukat, de kis odafigyeléssel, gyakorlással megvalósítható fejlesztésük.

A magas érzelmi intelligenciával rendelkező coach, tiszteli a másikat; a segíteni akarás vezérli; képes arra, hogy az érzelmein uralkodjon; magas szinten ráhangolódik, odafigyel a kliensre, ezért reálisan észleli érzelmi reakcióit.

Daniel Goleman, Richard Boyatzis és Annie McKee a „Primal Leadership" című könyvükben hat érzelmi vezetői stílust azonosított be, melyekkel különböző hatások érhetőek el egy szervezeten belül. ² Ezek egyike nem meglepő módon a coaching. Felismerték, hogy a támogató funkció alkalmazása a vezetés során nemcsak kifizetődő, de hosszú távon rendkívül hasznos. Az ilyen típusú vezető az alkalmazottak fejlesztését tekinti elsődleges feladatának, és kiemeli erősségeiket, mellyel pozitív önértékelésüket segíti. Olyan helyzeteket teremt, melyben kibontakoztathatják képességeiket, ezáltal pedig kompetencia élményt élhetnek meg.

A coaching véleményem szerint nem csupán egy technika vagy szemlélet lehet, hanem egy személyiségtulajdonságok által vezérelt stílus is, melynek mozgatórugói azok a készségek, amik a kommunikáció, és az érzelmi intelligencia alapjai.

A következő részben az érzelmi intelligencia fejlesztéséhez szeretnék ötletekkel, gyakorlatokkal szolgálni, melyeket a coach nemcsak a saját személyes fejlődésébe építhet be, de a kliensének önismereti ülésein is kamatoztathatja.

Én-tudatosság gyakorlat. Értsd meg az intuíciódat³

Ha olyasvalamivel találkozol, ami ütközik az értékrendszereddel, valószínűleg erős negatív érzések töltenek el. A jó és a rossz ezen intuitív érzéke egy felbecsülhetetlen segítség számunkra, ám csupán akkor, ha hallgatunk rá. A magas érzelmi intelligenciájú emberek ráhangolódnak az intuícióikra, és építenek rájuk a fontos döntések meghozatalakor.

Tedd fel magadnak a következő kérdéseket:

Milyen gyakran üzen számomra az intuícióm?

Mikor éreztem utoljára erős, intuitív érzéseket?

Hol éreztem a testemben?

Mikor cselekedtem a legutóbb az intuícióm alapján?

Milyen gyakran támaszkodom az intuíciómra a fontos döntések meghozatalakor?

Könnyebb helyesen cselekednünk, ha értjük a fő értékeinket, és megtanulunk odafigyelni az intuíciónkra. Ha megérted, mik számodra a fontos értékek, akkor arra is rájössz, miért ítélkezel erkölcsileg mások felett.

Motiváció, sikereim, kudarcaim gyakorlat⁴

Töltsd ki a táblázatot aszerint, hogy mit gondolsz a sikerek, és a kudarcok okairól. A saját, személyes tapasztalatodból építkezz, és ne azzal foglalkozz, hogy mit szeretnél, vagy mit tartanál ideálisnak.

Gyűjts össze egy külön lapon az elmúlt két-három évből öt-hat személyes sikert, és legalább ugyanannyi személyes kudarcot. Az események jelentősége nem szempont, lehetnek apró-cseprő problémák is.

Válassz ki a gyűjtésből három sikert és három kudarcot, melyeket a legjelentősebbnek vélsz az életed alakulása, személyiségfejlődésed szempontjából.

A következő táblázatot töltsd ki aszerint, hogy a négyféle ok, milyen szerepet játszott az adott esemény alakulásában.

Az emberek típusokba sorolhatók aszerint, hogy a siker, illetve kudarc tényezőjének tekintik eredményeiket. Egyesek a kudarc elkerülését, míg mások a sikerre való törekvést preferálják.

Empátia gyakorlat, mások iránti tudatosság⁵

Az empátia egy olyan készség, melynek segítségével pozitív kapcsolatokat alakíthatsz ki. ⁶ Benne foglaltatik, hogy

a másik nézőpontjából vagy képes a helyzeteket elemezni;

sztereotípiáktól, előítéletektől mentes hozzáállást próbálsz megvalósítani;

a másik cselekedete felett nem ítélkezel;

nem minősíted a másikat.

Az empátia azért fontos, mert anélkül:

nem fogsz tudni bensőséges kapcsolatokat kialakítani;

a kommunikációban nehézségek teremtődnek. Ha te nem vagy kíváncsi a másikra, ő is el fog kerülni

nem megfelelő, vagy csekély mértékű visszajelzést adsz

a másik érzéseit, igényeit figyelmen kívül hagyod

túl hamar, hibás következtetéseket vonsz le a másik viselkedéséből.

Társas készségek, figyelem gyakorlat⁷

Ahhoz, hogy hatékonyan oda tudj figyelni a másikra, először el kell távolítani a kommunikációs akadályokat.

Mi akadályozza, hogy jó hallgatóság legyél? A következő táblázatban felsorolt akadályok mindegyikére adj magadnak egy értékelést egytől tízig, ahol az egy a legalacsonyabb érték (ritkán teszed), és 10 pedig a legmagasabb (gyakran teszed).

...kezdek el magamban beszélgetés közben olyanon gondolkodni, aminek semmi köze sincs a másik személy mondanivalójához...
...történik meg, hogy már nem figyelek a másikra, mert a saját mondandómat tervezgetem magamban ...
...kezdem el címkézni a másikat, az alapján, amit mond ...
...szűröm meg a másik mondandóját az alapján, amit eddig megtudtam róla ...
...szakítom félbe a másikat ...
...állítom meg a másikat a saját gondolatmenetében ...
...ülök úgy beszélgetés közben, hogy a másik nem tudja velem tartani a szemkontaktust ...
...nem adom meg a másiknak a jó nonverbális figyelmet ...
...tévesztem el, mit üzen a másik testbeszéde ...
...hagyom, hogy a környezetben zajló dolgok elvonják a figyelmet a másikról...
...használok olyan címkéket, mint „hát ő végül is férfi, nem?"...
...prédikálok - megmondom a másiknak, hogy mit tegyen...
...állítok fel túl hamar egy diagnózist, és tartok ki amellett, hogy tudom a helyes választ...
...lököm félre a másik félelmeit azzal, hogy butaság vagy nem releváns...
...használok kliséket, mint például „ami történt, az megtörtén"...
...becsülöm le a témát azzal, hogy azt mondom, igazán nem éri meg emiatt bánkódni ...
...kínálok hamis megnyugvást, mint például „ne aggódj, úgysem történhet meg"...
...vagyok türelmetlen, amikor a másik sok időt szán arra, hogy elmagyarázza a helyzetet...
...vonok le végkövetkeztetéseket, amikor inkább tovább kellene feszegetni a témát, például „igazad van, mások is ezt mondták már"...
...nem fogadom el a másik érzéseit, mondok olyat, hogy „hülyeség így érezned"...
...alakítom úgy a beszélgetés menetét, hogy rám terelődjön a szó, és ne a másikról beszéljünk...

Cikksorozatunkban áttekintettük az érzelmi intelligencia szerepét a coach munkájában, és kitértünk az alapvető készségek (én-tudatosság, motiváció, figyelem, empátia, összhang) alaposabb megismerésére, melyek elengedhetetlenek a klienssel való összhang megteremtésében. Most már csak annyi marad hátra, hogy jobban azonosítsd magatartásodat, és ha zökkenőket tapasztalsz, vagy csak tökéletesíteni szeretnéd a technikádat, akkor fejleszd az érzelmi intelligenciád!

1. KNIGHT, Jim: Coaching: Approaches and Perspectives. SAGE, London, 2009.

2. GOLEMAN, Daniel - BOYATZIS, Richard - McKEE, Annie: Primal Leadership: Unleashing the Power of Emotional Intelligence. USA, Harvard Busieness Review Press, 2013.

3. NEALE, Stephen: Érzelmi intelligencia coaching. Veszprém, Oktker-Nodus Kft. 2009. 107-108.

4. RUDAS János: Javne örökösei. Győr, Lélekben Otthon Kiadó, 2009. 168-170.

5. NEALE, Stephen: Érzelmi intelligencia coaching. Veszprém, Oktker-Nodus Kft. 2009. 111.

6. COX, Elaine - BACHKIROVA, Tatiana - CLUTTERBUCK, David: The Complete Handbook of Coaching. London, SAGE, 2010.

7. NEALE, Stephen: Érzelmi intelligencia coaching. Veszprém, Oktker-Nodus Kft. 113.

Dr. Farkas Johanna

Tanácsadó, pszichológus, mediátor, szaktanár. 2000-2002-ig a Pécsi Tudományegyetem Illyés Gyula Karán tudományos munkatárs, a Kaposi Mór Megyei Kórház Gyermek- és Ifjúságpszichiátriai Osztályán pszichológus. 2005-2013-ig a Zsigmond Király Főiskolán oktató. 2002-től dolgozik a Nemzeti Közszolgálati Egyetem Rendészettudományi Tanszékén szaktanárként kezdetben munkapszichológusként, 2012-től pedig a Magatartástudományi Tanszéken szaktanárként. A tudományos tevékenysége mellett terapeutaként és igazságügyi konzultánsként tevékenykedik.

# data[].attributes.attachment_link.title
Érzelmi intelligencia fejlesztése a gyakorlatban

# data[].attributes.attachment_link.description
Cikksorozatunk az érzelmi intelligencia területére kalauzolta az olvasót. Az első részben áttekintettük az alapfogalmakat, majd azt követően arra kerestük a választ, hogy milyen alapvető jellemvonásokkal rendelkezik az érzelmileg intelligens coach. A befejező részben az érzelmi intelligencia fejlesztési területeit vesszük górcső alá, és gyakorlatokon keresztül lehetőséget biztosítunk annak fejlesztésére.

# data[].attributes.headline
Miben segít az érzelmi intelligencia coaching?

# data[].attributes.subject
Miben segít az érzelmi intelligencia coaching?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Az érzelmi intelligencia az a készsége az embernek, amely segítségével irányíthatja saját életét akarata szerint, és eligazodik benne. Az érzelmi intelligencia coaching segít, hogy az érzelmeket tisztán láthassuk, azokat megfelelően kezelni tudjuk, és a belülről fakadó folytonos gondoknak gátat vethessünk.

A fejlesztés előnyei

Az érzelmi intelligencia természetesen fejleszthető tudatossággal és odafigyeléssel, ezt a coaching megrövidítheti, helyes irányba terelhetni.

Az emberek hajlamosak minden energiájukat a folyamatos tanulásba, munkába fektetni, anélkül, hogy időt szánnának saját magukra. Az érzelmi intelligenciától függ sikerességünk és boldogságunk, így ezt a készséget fejleszteni a legfontosabb.

Ez a típusú intelligencia segít az érzelmeket kezelni, vagyis az érzelmek kezelését irányító készség. Érzelmekre való reagálás, azok elnyomása, fel nem ismerése, elhallgatása az emberi problémák fő forrása. Az érzelmi intelligencia elárulja, hogyan kezeljük ezeket az érzelmeket.

Az érzelmi intelligencia coaching meglehetősen megkönnyíti a résztvevő érzelmi intelligenciára való koncentrálását. Segít felismerni azt, erősíteni és továbbfejleszteni. Ezáltal mérföldköveket ugorhat át saját érzelmi életében, és nagy kérdésekre kaphat választ saját magától.

Ami a legfontosabb az érzelmi intelligencia coaching során, hogy olyan külső visszajelzéseket kaphatunk magunkról, amelyet a mindennapokban nem kapunk meg, ezáltal fejlődünk, és a fejődés során az ember személyisége is kicsiszolódik.

Az érzelmi intelligencia természetesen személyfüggő, amelyet az illető személy élete, múltja, szokásai alakítottak ki. A coach ezeket a személyiségjegyeket felismeri, és segít az önismereti munkában, önbizalom kezelésében, új, szükséges szokások kialakításában.

Érzelmeink olyan befolyással vannak a mindennapjainkra, döntéseinkre, hogy szinte mindent befolyásolnak. Így javasolt egyaránt üzleti coachingban, és személyesben is az érzelmi intelligencia fejlesztésére való fokozott odafigyelés.

A magas érzelmi intelligencia stabillá tesz és erőssé. Az élet sokkal kiegyensúlyozottabban élhető, és a kihívások is könnyebben kivitelezhetővé válnak. Sokan bele sem gondolnak, milyen előnyökhöz juttathat a saját érzelmeink felismerésének és kezelésének készsége.

# data[].attributes.attachment_link.title
Miben segít az érzelmi intelligencia coaching?

# data[].attributes.attachment_link.description
Az érzelmi intelligencia az a készsége az embernek, amely segítségével irányíthatja saját életét akarata szerint, és eligazodik benne. Az érzelmi intelligencia coaching segít, hogy az érzelmeket tisztán láthassuk, azokat megfelelően kezelni tudjuk, és a belülről fakadó folytonos gondoknak gátat vethessünk. Az érzelmi intelligencia természetesen fejleszthető tudatossággal és odafigyeléssel, ezt a coaching megrövidítheti, helyes irányba terelhetni.

# data[].attributes.headline
Coaching: terítéken az érzelmi tréningek

# data[].attributes.subject
Coaching: terítéken az érzelmi tréningek

# data[].attributes.attachment_link.title
Coaching: terítéken az érzelmi tréningek

# data[].attributes.attachment_link.description
Vajon növelhető-e az érzelmi intelligencia coachok segítségével? - vetik fel a kérdést egyre több szakkönyvben. Amíg a HR-specialisták a válaszon törik a fejüket, addig egy magyar szakember egy új folyamatmodellben próbálja ábrázolni a coachingot.

# data[].attributes.attachment_link.description
Uploaded by myroundtable1 on 2014-04-27.

# data[].attributes.attachment_link.title
Emotionally Intelligent Leadership. Motivational speaker on Emotional Intelligence (EQ).

# data[].attributes.attachment_link.description
Emotional Intelligence training course extract. Emotionally Intelligent Leadership by Philip Gimmack, a leading motivational speaker and coach in the UK. Giving insight into Emotional intelligence programmes and building Emotional intelligence at work and at home.

# data[].attributes.attachment_link.title
Here is the BEST EQ TEST with SOLUTION (test emotional intelligence)

# data[].attributes.attachment_link.description
http://trulyheal.com/how-to-prevent-cancer-2/ This is the most logical and profound EQ test ever. Your life reflects how emotionally intelligent you are. If you remain in your misery and blame others for it then that shows a low level of EQ. If you use your negative emotions as motivation and inspiration then your eq level is obviously high.

# data[].attributes.headline
Az érzelmi intelligencia fejlesztése a coaching folyamat során

# data[].attributes.subject
Az érzelmi intelligencia fejlesztése a coaching folyamat során

# data[].attributes.attachment_link.title
Dr. Lehoczki Gabriella - Az érzelmi intelligencia fejlesztése a coaching folyamat során 2014.03.20.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Cookie-k (sütik) használata a www.cegos.hu weboldalon Amennyiben azokkal nem ért egyet, kérjük, hogy ne használja az oldalainkat!
Azoknak a weboldalnak, amelyek az Európai Unió országain belül működtetnek, cookie-k használatához, és a felhasználó számítógépén vagy egyéb eszközén történő tárolásához a felhasználók hozzájárulását kell kérniük. Az alábbiak során tájékoztatjuk Önt az általunk használt cookie-król és a használatuk céljáról.
Mi a cookie (süti)?
Ön a honlap használatával automatikusan hozzájárul a cookie-k használatához, valamint elfogadja az alább olvasható felhasználási feltételeket.
A cookie-k típusai
A webhely Google-cookie-k segítségével nyújtja a szolgáltatásokat, szabja személyre a hirdetéseket és elemzi a forgalmat. Emellett a felhasználási adatokhoz a Google is hozzáférhet.
Milyen sütiket használunk és miért?
A cookie-k kis adatfájlok, amelyeket a böngésző helyez el a felhasználó számítógépén vagy eszközén. Többek között információt gyűjtenek, megjegyzik a látogató egyéni beállításait, és általánosságban megkönnyítik a weboldal használatát a felhasználók számára. A sütik önmagukban nem gyűjtik a számítógépen vagy a fájlokban tárolt adatokat. Olvassa el figyelmesen az alábbi tájékoztatót további információkért.
Az Ön hozzájárulása

Munkamenet cookie: ezek a cookie-k ideiglenesen aktiválódnak, amíg a böngészés folyik. Azaz, attól a pillanattól, amikor a felhasználó megnyitja a böngésző ablakot, addig a pillanatig, amíg be nem zárja azt. Amint bezárul a böngésző, minden munkamenet cookie törlődik.

Állandó cookie: ezek a cookie-k a felhasználó eszközén maradnak a cookie-ban meghatározott ideig. Minden alkalommal aktiválódnak, amikor a felhasználó meglátogatja a weboldalt.

Saját cookie: ezeket a cookie-kat az a weboldal hozzá létre, amelyet a felhasználó egy bizonyos időben éppen meglátogat.

Harmadik fél cookie: amikor egy felhasználó meglátogat egy oldalt, egy másik fél aktiválja a cookie-t a honlapon keresztül.

Hogyan lehet törölni/kikapcsolni a cookie-kat?

Harmadik fél cookie: Ezek a sütik általános információt gyűjtenek arról ahogy a felhasználó használja a weboldalunkat. Például, milyen böngészővel látogatta meg, mennyi ideig tartózkodott a weboldalon. Ezek a sütik személyes információt nem képesek gyűjteni. Ezeket a sütiket azért használjuk, hogy betekintésünk legyen abba, hogy az olvasók miként használják a weboldalt. Ez fontos információ a számunkra, hiszen csakis ennek ismeretében tudjuk a maximalizálni a felhasználói élményt a jövőben.

A weboldalon megjelennek Google Adsense hirdetések!
* A Google, mint külső szállító cookie-kat használ hirdetések megjelenítésére az Ön webhelyén.
* A Google által használt DART cookie lehetővé teszi, hogy a felhasználók számára a hirdetéseket az Ön webhelyén és az internet egyéb helyein végzett látogatásaik alapján jelenítse meg.

A honlap böngészésével elfogadja, hogy cookie-kat helyezzünk el az Ön számítógépén abból a célból, hogy elemezni tudjuk, hogyan használja honlapunkat. Hogyha nem egyezik bele, hogy cookie-kat használjunk, amikor Ön ezen az oldalon böngészik, előfordulhat, hogy weboldalunk nem fog teljeskörűen működni.
Google Chrome Internet Explorer 11 Internet Explorer 10 Internet Explorer 9 Internet Explorer 8 Hogyan lehet visszavonni a hozzájárulást?
Minden böngésző lehetővé teszi a cookie beállításainak változtatását. Viszont nagyon fontos, hogy mivel a cookie-k célja weboldalunk használhatóságának és folyamatainak megkönnyítése, a cookie-k alkalmazásának megakadályozása vagy törlése esetén előfordulhat, hogy felhasználóink nem lesznek képesek weboldalunk funkcióinak teljes körű használatára, illetve hogy a weboldal a tervezettől eltérően fog működni böngészőjében.
Általában a böngészők „Beállítások" menüiben találhatók a cookie-kal kapcsolatos beállítások. A cookie-k beállításával kapcsolatban az alábbi linkek is segítségére szolgálnak, valamint további információt az egyes böngészők „Súgó" menüjében talál.
További információk a cookie-król
A legnépszerűbb böngészők cookie beállításairól az alábbi linkeken tájékozódhat:
http://www.youronlinechoices.com/hu/ http://www.allaboutcookies.org/ http://cookiepedia.co.uk/cookie-laws-across-europe
Ha hozzájárult a cookie-k használatához, a böngésző cookie-kat tárol az Ön számítógépén vagy egyéb eszközén, hogy rendszerünk felismerje beállításait. A hozzájárulás érvényessége időnként lejár. Azonban, hogyha szeretné visszavonni hozzájárulását, a böngészője cookie beállításai között bármikor megteheti.
https://developers.google.com/analytics/devguides/collection/analyticsjs/cookie-usage http://www.google.com/intl/en/policies/privacy/
A cookie-kal kapcsolatos részletesebb tudnivalókért keresse fel az alábbi weboldalakat:

Google Analytics Cookie-k

A cookie-k használatára vonatkozó irányelv (Cookie Directive):
http://www.ico.gov.uk
Cookie-kra vonatkozó információk:
http://www.allaboutcookies.org

A cegos.hu weboldal további weboldalakra mutató linkeket is tartalmaz. Ezen további weboldalak tartalmának szerzői joga és a jogi felelőssége ezen oldalak készítőit és/vagy tulajdonosait illeti meg. A cegos.hu üzemeltetői nem vállalnak felelősséget és garanciát ezen további weboldalakon található és ott elérhető anyagok használatáért és a használat következményeiért, továbbá az oldalak tartalmának pontosságáért, megbízhatóságáért, hibamentességéért vagy zavartalan működéséért, adatvédelmi megoldásaiért.

# data[].attributes.attachment_link.title
Érzelmi intelligencia, személyiségfejlesztés tréning - Cegos

# data[].attributes.attachment_link.description
Cookie-k (sütik) használata a www.cegos.hu weboldalon Amennyiben azokkal nem ért egyet, kérjük, hogy ne használja az oldalainkat! Azoknak a weboldalnak, amelyek az Európai Unió országain belül működtetnek, cookie-k használatához, és a felhasználó számítógépén vagy egyéb eszközén történő tárolásához a felhasználók hozzájárulását kell kérniük. Az alábbiak során tájékoztatjuk Önt az általunk használt cookie-król és a használatuk céljáról.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Amikor a delphoicától jóslást kértek az emberek, a jövendőjükre, a sorsukra kíváncsiak voltak, akkor a jós azt felelte: Ismerd meg önmagadat, és tudni fogod a sorsodat. Mert a sorsod te vagy. Nem külső erők uralkodnak rajtad, az istenek benned vannak, és jellemed, személyiséged alakítja, formálja jövődet. Változtass magadon, és változni fog a sorsod is! Fogadd el magad, és el tudod majd fogadni sorsodat is!

A boldogságra, sikerre való képességünk az érzelmi intelligenciánkon múlik. Tény, hogy a kognitív intelligencia (IQ) az iskolában szerzett jegyeinkkel erős összefüggést mutat, de a hatékony munkateljesítménynek mindössze 6%-ban meghatározója. Munkahelyi sikerességünkhöz az érzelmi intelligencia mintegy 27%-ban járul hozzá, a fennmaradó százalékokat a személyiségünkkel, a képzettségünkkel vagy a tapasztalatunkkal töltjük fel. Az EQ bárkinél, bármilyen életkorban fejleszthető. Mi az érzelmi intelligencia? Az a képesség, amellyel tudatosan szemügyre veszem önmagamat és a külvilágot mások szemével is, nemcsak a sajátommal. A tréningen nemcsak önismereti és emberismereti tapasztalatokat szerezhetnek a résztvevők, hanem konkrét módszertanokat ismerhetnek meg, amelyek nemcsak az élethosszig tartó önfejlesztésben segítik, hanem ezzel együtt minőségi emberi kapcsolatok kialakításában és a hatékony csapatjátékban is. Az érzelmi intelligencia (EQ) tréning témái:

DISC személyiségtipológia (viselkedési stratégiák)

Saját érzéseink felismerése (önismeret)

Saját érzéseink kezelése (önkontroll)

Saját magunk ösztönzése (önmotiválás)

Mások érzéseinek felismerése (empátia)

Emberi kapcsolatok ápolása (szociális kompetencia)

Az érzelmi intelligencia tréning hatására a résztvevők:

Tudatosítják, milyen belső motivációk irányítják a gondolataikat, az érzéseiket és a viselkedésüket.

Megtanulják beazonosítani saját és mások helyzetfüggő viselkedési stílusait.

Képesek lesznek rugalmasan nézőpontot váltani, belehelyezkedni egy másik ember „cipőjébe".

Megtapasztalják, mit jelent tudatosítani a megérzéseket és a spontán reakciókat.

Lecserélhetik konkrét helyzetekben haszontalanná vált viselkedési mintáikat, és rögzíthetik a céljaikat jobban szolgáló, lehetséges pozitív válaszokat.

Ha szeretné fejleszteni Érzelmi intelligenciáját, akkor a következő nyílt tréningünket ajánljuk. Konfliktuskezelés és önérvényesítés asszertív kommunikációval

„Hagyd, hogy az érzéseid érted dolgozzanak, ne ellened!"

# data[].attributes.attachment_link.description
Amikor a delphoicától jóslást kértek az emberek, a jövendőjükre, a sorsukra kíváncsiak voltak, akkor a jós azt felelte: Ismerd meg önmagadat, és tudni fogod a sorsodat. Mert a sorsod te vagy. Nem külső erők uralkodnak rajtad, az istenek benned vannak, és jellemed, személyiséged alakítja, formálja jövődet. Változtass magadon, és változni fog a sorsod is!

# data[].attributes.headline
A motivált munkatársak, mint igazi üzleti versenyelőny!

# data[].attributes.subject
A motivált munkatársak, mint igazi üzleti versenyelőny!

# data[].attributes.attachment_link.title
Czagler Zsuzsa: A motivált munkatársak, mint igazi üzleti versenyelőny!

# data[].attributes.attachment_link.description
V. Marketing Fesztivál, 2018. január 25.