# data[].attributes.body
1.1 L'autoritat màxima de l'Església era el Papa, que era ajudat per dos cleros, el clero secular i el clero regular.
Clero secular: hi havia els bisbes, les diòcesis i els sacerdots, que eren els que dirigien les parròquies.
Clero regular:  l'abat i els monjos, que vivien a les abadies.

# data[].attributes.body
1.2   El paper de l'Església Cristiana era mantenir la unitat dels creients, per això tota la vida social o privada estava marcada per la seva intervenció.

# data[].attributes.body
1.3 EL clergat es dividia en 3 subgrups:
-Alt clergat Membres de la noblesa feudal (papa, bisbe...)
-Baix clergat: Eren membres no lligats a la noblesa, procedents del poble (sacerdots, rectors...)
-Clergat secular: Membres de monestirs, aïllats del món (benedictins, dominics, carmelites...)

# data[].attributes.body
1.4 Els monestirs es varen ruralitzar, és a dir, que se'n van anar al camp per poder fer la tasca d'evangelització i dirigir la vida dels pagesos. L'església era l'edifici central de qualsevol vila, poble o ciutat.

# data[].attributes.body
2.1 El Monestir neix com a una petita granja prop de Barcelona.
Però el Monestir que tots coneixem s'inicia a construir entre els anys 1150-1160, perquè els monjos necessiten aigua, pedra, terra i silenci.

# data[].attributes.body
2.2 Els nobles (guerrers i el rei) els hi regalen aquest monestir per poder anar al cel, ja que han d'anar a la guerra i pecaran maten a la gent. I perquè els monjos són bons pagesos i els hi hauran de pagar impostos per treballar a les seves terres. També per aconseguir una tomba dintre del Monestir.

# data[].attributes.body
3. El monestir és la barreja de dos estils, el romànic i el gòtic. Amb el pas del temps, les ampliacions i reformes successives van fer en la línia de l'estil arquitectònic imperant en el moment. Per aquest motiu, hi ha les restes del palau abacial, renaixentista, la porta de l'assumpte, d'estil barroc, etc. Aquestes incorporacions, molt més luxoses i ornamentades, s'aparten més de l'estil auster que volia infondre Sant Bernat i contrasten amb els trets romànics i gòtics inicials.

# data[].attributes.body
4.1 El Claustre és on els monjos passejaven, descansaven, llegien, cuidaven un hort, entre altres activitats.
El Claustre feia de passadís del Monestir, ja que per anar a qualsevol lloc havies de passar per allà.

# data[].attributes.body
4.2 El monestir està decorat per sobre de l'antic claustre.
Jaume II decideix arreglar el claustre. La decoració demostra la riquesa i el poder que tenia el rei.

# data[].attributes.body
4.3 El rei regala aquesta reforma per motius semblants als dels nobles encara que també vol fer publicitat de la seva grandesa.
Fa publicitat firmant el seu escut i el de la seva dona, ja que va reformar el claustre té dret a tenir una casa dintre del Monestir.

# data[].attributes.body
4.4 Pere el gran va posar l'escut de Sicília perquè així tothom veiés que l'havia conquerit. Aquest escut està a la casa que tenien els reis dins del monestir.

# data[].attributes.body
5.1 Era on cada dia llegien un capítol de les regles que havien de seguir.
En aquesta sala també discutien i prenien decisions.
Aquesta sala estava disposada per demostrar la jerarquia del Monestir.

# data[].attributes.body
5.2 Els que es seien sota els finestrals. El monjo que estava just al mig era el més important, els de la seva dreta menys importants però eren la seva mà dreta (ajudants). I així successivament. Com més grans més importants, com més joves menys poder. Els estudiants es quedaven fora escoltant sense poder donar la seva opinió. Així aprenien.

# data[].attributes.body
6.1 El que més menjaven els monjos eren cereals, era el menjar més important, arribaven a menjar 1kg de pa per persona al dia. Complementaven els cereals amb verdura, fruita, peix i ou. Però a vegades els més vells i/o malalts menjaven una mica de carn.

Bevien aigua i vi, però sobretot vi, ja que l'aigua no era potable ni saludable i el vi estava fermentat fent que la majoria de microbis morissin.

# data[].attributes.body
6.2 Tots els monjos dormien junts i apilats sobre palla. On vivien els polls, les rates, les puces... Fent que una malaltia es contagiés més fàcilment. Quan va arribar l'epidèmia de la pesta al monestir. Van morir un terç dels monjos. Després de la pesta van modificar les habitacions, sota cada arc hi havia una habitació diferent. (25 habitacions en total). Perquè les malalties no es contagiessin tan fàcilment.

# data[].attributes.body
7.1 El comte de Barcelona i rei d'Aragó, Jaume II li regala una tomba al seu pare, Pere el Gran. La tomba de Pere el Gran té una banyera romana, que sols els emperadors tenien, ja que estava feta d'una pedra que representa el poder. També té uns lleons al peu de la tomba representant a la monarquia. Per sort aquesta tomba no està profanada.

# data[].attributes.body
7.2 La que es creu que és la tomba de Jaume II, estar profanada. Van deduir que era la seva tomba, ja que ell va finançar la reforma del Monestir i surt una petita replica a la tomba. I perquè a l'altre costat de la tomba es creu que està la seva dona.

# data[].attributes.body
7.3 Es van trobar 28 peces d'una dona molt ben conservada de 26, 27, 28 anys. A les galtes i els ulls troben maquillatge, i té el peu dret lesionat per les sabates que portaven a l'època. També es troben els malucs molt oberts, això pot significar que va morir al part.
El rei va informar als familiars i amics que la seva dona va morir amb 27 al part del seu 10è fill.

# data[].attributes.body
8.1 Durant el recorregut, ens vam anar trobant molts lleons. Als reis els hi agradaven les escultures de lleons perquè eren el símbol de fortalesa, la llei i fidelitat. En canvi els porcs senglars eren els delinqüents. Vam trobar escultures de lleons menjant-se porcs senglars