# data[].attributes.headline
Jaunā koronavīrusa izraisītās slimības “Covid-19” ietekmes mazināšanai uz ekonomiku valsts dažādu finanšu instrumentu veidā uzņēmumiem atvēlēs līdz miljardam eiro, piektdien žurnālistiem pavēstīja Ministru prezidents Krišjānis Kariņš

# data[].attributes.subject
Jaunā koronavīrusa izraisītās slimības “Covid-19” ietekmes mazināšanai uz ekonomiku valsts dažādu finanšu instrumentu veidā uzņēmumiem atvēlēs līdz miljardam eiro, piektdien žurnālistiem pavēstīja Ministru prezidents Krišjānis Kariņš

# data[].attributes.attachment_link.title
"Covid-19" ietekmes mazināšanai uz ekonomiku valsts atvēlēs līdz miljardam eiro

# data[].attributes.attachment_link.description
LETA Jaunā koronavīrusa izraisītās slimības "Covid-19" ietekmes mazināšanai uz ekonomiku valsts dažādu finanšu instrumentu veidā uzņēmumiem atvēlēs līdz miljardam eiro, piektdien žurnālistiem pavēstīja Ministru prezidents Krišjānis Kariņš (JV). Premjers piektdien tikās ar Latvijas Bankas prezidentu Mārtiņu Kazāku un nozaru ministriem, lai spriestu par "Covid-19" ietekmes mazināšanu uz Latvijas tautsaimniecību.

# data[].attributes.headline
Dombrovskis: Ekonomikas atkopšanos ietekmēs tas, cik lielā mērā izdosies saglabāt uzņēmumus un darbavietas

# data[].attributes.subject
Dombrovskis: Ekonomikas atkopšanos ietekmēs tas, cik lielā mērā izdosies saglabāt uzņēmumus un darbavietas

# data[].attributes.body
Ekonomikas atkopšanos Eiropā un arī Latvijā ietekmēs tas, cik Covid-19 saslimšanas izraisītās krīzes laikā būs izdevies saglabāt uzņēmumus un darba vietas, pauž Eiropas Komisijas priekšsēdētājas izpildvietnieks ekonomikas un finanšu pakalpojumu jautājumos Valdis Dombrovskis.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
LETA

REUTERS / SCANPIX

Ekonomikas atkopšanos Eiropā un arī Latvijā ietekmēs tas, cik Covid-19 saslimšanas izraisītās krīzes laikā būs izdevies saglabāt uzņēmumus un darba vietas, pauž Eiropas Komisijas priekšsēdētājas izpildvietnieks ekonomikas un finanšu pakalpojumu jautājumos Valdis Dombrovskis.

"Ja mēs skatāmies uz šo gadu, tad ir jārēķinās ar nopietnu ekonomikas kritumu. Savukārt tālākas prognozes izteikt pašlaik nav īpaši auglīgi, jo to, kāds kritums būs šogad un cik ātri ekonomika atkopsies, pirmkārt noteiks tas, kādā veidā tiks pārvarēta vīrusa pandēmija un cik ātri valstis varēs atcelt tos ierobežojumus, kas ir noteikti attiecībā uz personu pārvietošanos, un citus ierobežojumus. Tieši tas pašlaik ekonomisko aktivitāti ir apturējis," atzina Dombrovskis.

Vienlaikus viņš uzsvēra - to, kāda būs atkopšanās, noteiks tas, cik lielā mērā Eiropā un Latvijā spēsim saglabāt uzņēmumus un darbavietas.

Eiropas Komisijas priekšsēdētājas izpildvietnieks arī atzīmēja, ka tieši uz to ir mērķēti Eiropas Savienības (ES) atbalsta pasākumi, kuru kopējais apmērs pašlaik ir lēšams ap 93 miljardiem eiro.

"Ja iespēju robežās gan uzņēmumus, gan darbavietas noturēsim, tad ekonomikas atkopšanās var būt samērā strauja. Ja krīze novedīs pie aizvien vairāk uzņēmumu maksātnespējas, pie aizvien vairāk darbinieku atlaišanas, tas radīs ilgstošākas problēmas jau ekonomiskās atkopšanās fāzē," prognozēja Dombrovskis.

Viņš atgādināja, ka ES līmenī jau ļoti daudz kas tiek darīts koronavīrusa pandēmijas pārvarēšanai. Tostarp ES dalībvalstīm pašlaik ir iespēja novirzīties no budžeta deficīta un valsts parāda prasībām. Tāpat ir daudz lielākas iespējas valsts atbalsta sniegšanai uzņēmumiem.

"Ja mēs skatāmies uz to, ko dalībvalstis pašreiz jau dara, tad iespējas aktīvi tiek izmantotas. Ja runājam par fiskālā atbalsta pasākumiem, tad dalībvalstis jau ir pieņēmušas lēmumus par vairāk nekā 2,2% no ES kopējā nacionālā ienākuma, kā arī papildus ir pieņēmušas lēmumus par kopumā 13,7% no iekšzemes kopprodukta (IKP) attiecībā uz dažādiem likviditātes atbalsta instrumentiem, lai nodrošinātu turpmāku finansējuma pieejamību uzņēmējiem. Dalībvalstīm šīs iespējas ir un dalībvalsts tās izmanto gan no fiskālā, gan no valsts atbalsta viedokļa," pauda Dombrovskis.

Tāpat viņš norādīja, ka tā saucamajā koronavīrusa pārvarēšanas investīciju iniciatīvā ir nodrošināts 37 miljardu eiro finansējums. Papildus ir mainīts ES fondu regulējums, ļaujot valstu vēl neizmantotos 28 miljardus eiro no ES fondiem novirzīt tieši šīs krīzes pārvarēšanai. Ir sniegtas garantijas Eiropas Investīciju fondam, kas varētu nodrošināt papildus mazo un vidējo uzņēmumu kreditēšanas programmas. Eiropas Investīciju banka ir paziņojusi par vairākām programmām uzņēmumu atbalstam.

"Līdz ar to kopumā Eiropas līmeņa atbalsts ir apmēram 93 miljardi eiro un mēs turpinām strādāt pie iespējamā papildu atbalsta," uzsvēra Dombrovskis.

Tāpat Eiropas Centrālā banka ir apstiprinājusi papildus aktīvu uzpirkšanas programmu 750 miljardu eiro apmērā, kas nodrošina, ka eirozonas dalībvalstīm saglabājas finansējuma pieejamība uz labvēlīgiem nosacījumiem.

"Papildus tiek strādāts arī pie iespējama Eiropas Stabilitātes mehānisma instrumenta. Tā būtu iespēja dalībvalstīm pieteikties uz Eiropas Stabilitātes mehānisma finansējumu, kura apmērs varētu būt ap 2% no dalībvalsts IKP. Tas ir nākamais iespējamais solis. Pašlaik gan jāsaka, ka visām dalībvalstīm pieeja finanšu tirgiem ir un visas dalībvalstis savus iecerētos pasākumus spēj finansēt. Tādēļ tas nav steidzams jautājums, bet drīzāk nākamais līmenis, ja nu gadījumā šāds Eiropas Stabilitātes mehānisma atbalsts būtu nepieciešams," stāstīja Dombrovskis.

Viņš minēja, ka notiek darbs arī pie finanšu sektora regulējuma. Galvenais mērķis ir nodrošināt elastību veidā, kā bankām tiek piemērotas kapitāla un citas prudenciālās prasības, lai bankas saviem aizņēmējiem - gan uzņēmumiem, gan privātpersonām - varētu piešķir kredīta brīvdienas.

# data[].attributes.attachment_link.title
Dombrovskis: Ekonomikas atkopšanos ietekmēs tas, cik lielā mērā izdosies saglabāt uzņēmumus un darbavietas

# data[].attributes.attachment_link.description
LETA Ekonomikas atkopšanos Eiropā un arī Latvijā ietekmēs tas, cik Covid-19 saslimšanas izraisītās krīzes laikā būs izdevies saglabāt uzņēmumus un darba vietas, pauž Eiropas Komisijas priekšsēdētājas izpildvietnieks ekonomikas un finanšu pakalpojumu jautājumos Valdis Dombrovskis. "Ja mēs skatāmies uz šo gadu, tad ir jārēķinās ar nopietnu ekonomikas kritumu.

# data[].attributes.headline
Latvijas Žurnālistu asociācija (LŽA) ir veikusi biedru aptauju par Covid-19 pandēmijas izraisītajām sekām žurnālistu un mediju organizāciju darbā. Aptauja rāda, ka visi mediji piedzīvo reklāmas kritumu – apturētas plānotās reklāmas kampaņas, atceltas jau apstiprinātās un nav plānots atsākt reklamēties tuvākajā laikā. Par jau publicētajām reklāmām kavējas rēķinu samaksa. Daļa mediju plāno samazināt autoru skaitu, atteikties no telpu īres, bet ar šo rīcību nevar segt zaudējumus un turpināt strādāt.

# data[].attributes.subject
Latvijas Žurnālistu asociācija (LŽA) ir veikusi biedru aptauju par Covid-19 pandēmijas izraisītajām sekām žurnālistu un mediju organizāciju darbā. Aptauja rāda, ka visi mediji piedzīvo reklāmas kritumu – apturētas plānotās reklāmas kampaņas, atceltas jau apstiprinātās un nav plānots atsākt reklamēties tuvākajā laikā. Par jau publicētajām reklāmām kavējas rēķinu samaksa. Daļa mediju plāno samazināt autoru skaitu, atteikties no telpu īres, bet ar šo rīcību nevar segt zaudējumus un turpināt strādāt.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Žurnāls "Ir" ar publicētajām oligarhu sarunām, kuras KNAB bija slepus ierakstījis, Saeimas deputāta darba vietā Saeimas ārkārtas sēdē. Foto: Edijs Pālens, LETA
Latvijas Žurnālistu asociācijas paziņojums par nepieciešamo atbalstu Latvijas plašsaziņas līdzekļu satura veidotājiem vīrusa izraisītās krīzes laikā
Latvijas Žurnālistu asociācija (LŽA) ir veikusi biedru aptauju par Covid-19 pandēmijas izraisītajām sekām žurnālistu un mediju organizāciju darbā. Aptauja rāda, ka visi mediji piedzīvo reklāmas kritumu - apturētas plānotās reklāmas kampaņas, atceltas jau apstiprinātās un nav plānots atsākt reklamēties tuvākajā laikā. Par jau publicētajām reklāmām kavējas rēķinu samaksa. Daļa mediju plāno samazināt autoru skaitu, atteikties no telpu īres, bet ar šo rīcību nevar segt zaudējumus un turpināt strādāt.

Lielāko daļu aptaujāto mediju uzņēmumu, nesaņemot atbalstu un pie līdzšinējā reklāmas tirgus krituma tempa, no darbības slēgšanas šķir apmēram mēnesis.

Latvijas mediji jau ilgu laiku ir grūtā situācijā. Lielākā daļa tā arī nav atguvusies pēc 2009. gada krīzes. Mediju redakcijas ir nelielas, žurnālisti strādā daudz. Kopš 2009. gada tikai nedaudzi mediji ir spējuši paplašināt redakcijas, pieņemt darbā vairāk žurnālistu.

2019. gadā biznesa lēmumu rezultātā slēdza vecāko Latvijas komerckanālu LNT, šogad par ziņu ražošanas pārtraukšanu paziņoja kanāls PBK. Pašlaik Latvijā nacionālā mērogā strādā četri ziņu dienesti - LTV, LatvijasRadio, TV3 un ziņu aģentūra LETA. Redakcijas, kas rada neatkarīgu saturu, ir portāliem Delfi, TVNET, žurnālam IR, avīzēm Latvijas Avīze, Diena, pētnieciskās žurnālistikas centram re:Baltica un citiem. Problēmas piedzīvo arī žurnālu izdevēji un reģionālā prese.

Vēl lielāka mediju telpas sašaurināšana nav pieļaujama. Tā var kļūt neatgriezeniska un apdraudēt Latvijas informatīvo drošību.

LŽA aicina valdību nekavējoties sniegt atbalstu Latvijas medijiem, lai tie spētu turpināt darbu un pārdzīvot krīzes situāciju. LŽA aicina atbalstu sniegt medijiem, kas jau līdz šim ražoja kvalitatīvu saturu, kuriem ar darbiniekiem noslēgti darba līgumi un kuri ievēro ētikas kodeksus - kā tas jau tiek prasīts Sabiedrības integrācijas fonda Mediju atbalsta fonda konkursos.

LŽA aicina mediju atbalstu attiecināt uz jau esošiem kvalitatīviem projektiem, neprasot saspringtajos apstākļos radīt jaunus projektus. Piešķirot atbalstu, aicinām piemērot vienotus kritērijus, nekoncentrējoties uz atbalsta saņēmēju darbības formām, bet atbalstīt kvalitatīva satura ražošanu.

Mēs aicinām Latvijas uzņēmējus, kuri šobrīd reklamējas, izvietot reklāmas Latvijas medijos, Google un Facebook atstājot labākiem laikiem. Latvijas mediji ir pierādījuši, ka spēj kvalitatīvi un pašaizliedzīgi strādāt krīzes apstākļos, lai informētu auditoriju, lai mēs visi kopā spētu pārdzīvot šo sarežģīto posmu ar pēc iespējas mazākiem zaudējumiem Latvijas sabiedrībai.

Arta Ģiga, Latvijas Žurnālistu asociācijas valdes priekšsēdētāja

# data[].attributes.attachment_link.title
LŽA: Kvalitatīviem medijiem krīzē nepieciešams valsts atbalsts * IR.lv

# data[].attributes.attachment_link.description
Žurnāls "Ir" ar publicētajām oligarhu sarunām, kuras KNAB bija slepus ierakstījis, Saeimas deputāta darba vietā Saeimas ārkārtas sēdē. Foto: Edijs Pālens, LETA Latvijas Žurnālistu asociācijas paziņojums par nepieciešamo atbalstu Latvijas plašsaziņas līdzekļu satura veidotājiem vīrusa izraisītās krīzes laikā Latvijas Žurnālistu asociācija (LŽA) ir veikusi biedru aptauju par Covid-19 pandēmijas izraisītajām sekām žurnālistu un mediju organizāciju darbā.

# data[].attributes.body
Covid-19 pandēmija ir strauji mainījusi ekonomiskos apstākļus. Sakarā ar ārkārtas stāvokļa ieviešanu visā pasaulē, 2. ceturksnī dziļa ekonomikas lejupslīde ir neizbēgama. Taču mūsu galvenais scenārijs ir tāds, ka IKP pieaugums gada otrajā pusē atjaunosies.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Covid-19 pandēmija ir strauji mainījusi ekonomiskos apstākļus. Sakarā ar ārkārtas stāvokļa ieviešanu visā pasaulē, 2. ceturksnī dziļa ekonomikas lejupslīde ir neizbēgama. Taču mūsu galvenais scenārijs ir tāds, ka IKP pieaugums gada otrajā pusē atjaunosies. IKP 36 OECD valstīs 2020. gadā kopumā samazināsies par 2,6%. 2021. gadā IKP palielināsies par 3,6%, bet bezdarbs būtiski pārsniegs pēdējos gados sasniegto līmeni.
Ietekmes aplēses radikāli mainās

Diezgan ilgu laiku pēc koronavīrusa uzliesmojuma dominēja uzskats, ka tā ekonomiskā ietekme būs neliela, īpaši ārpus Ķīnas. Galvenais iemesls, kāpēc vīrusa ekonomiskās ietekmes aplēses tikai dažu nedēļu laikā radikāli mainījās, bija tas, ka prognozētāji nevarēja iedomāties dramatiskos ierobežošanas pasākumus, kas tagad ir ieviesti.
Ietekmīgās organizācijas tiecās izvairīties no satraucošu prognožu publicēšanas, lai neradītu stresu sabiedrībā un finanšu tirgos situācijā, kas jau bija pilna nenoteiktības.
Tagad, kad varas iestādes ir skaidri apzinājušas situāciju un ieviesušas ārkārtas pasākumus, kas acīmredzami ietekmē ekonomisko darbību, ekonomisti sāk mēģināt noteikt sekas. Jau tagad ir redzams, ka iepriekšējo pandēmiju pieredzei nav lielas vērtības, īpaši novērtējot to ekonomisko ietekmi.

Lejupslīdes pēdējās desmitgadēs (1990. gadu nekustamā īpašuma krīze, IT / dotcom burbuļa plīšana un Lehman Brothers krīze 2008. - 2009. gadā) sākotnēji stimulēja pavisam citi spēki. Tie gan var dot norādes uz atbildes pasākumiem negatīvo seku novēršanai.

Pagaidām lejupslīde nav tik daudz saistīta ar optimisma trūkumu, samazinātām investīcijām vai citiem tradicionāliem spēkiem, kas izraisa lejupslīdi. Tā vietā galvenie lejupslīdes faktori ir Covid-19 izplatīšanās ātrums un preventīvie vīrusa ierobežošanas pasākumi. Tādējādi ir grūti paļauties uz vēsturiskajiem ziņnešiem, piemēram, noskaņojuma rādītājiem.

Cik zemu kritīsim?

Marta pēdējās trīs nedēļas atstās savu ietekmi uz 1. ceturkšņa datiem, taču lielākā daļa norāžu liecina, ka 2. ceturksnī notiks patiešām dramatisks kritums. No tā, cik dziļa lejupslīde būs, veidosies arī visa gada rezultāts. Pašlaik prognozētāji apspriež iespējamo attīstīto valstu IKP kritumu 2. ceturksnī 5 - 7% robežās. Latvijas gadījumā tas varētu būt aptuveni 20% apmērā.

Tas ir straujāks kritums, nekā Lehmana krīzes sliktākajā periodā. Atveseļošanās būs atkarīga no daudziem faktoriem. Vispirms tā izrietēs no vīrusa tālākas izplatības. Arī politiķu lēmumi attiecībā uz ierobežojumiem un to ilgumu būs svarīgi. Vīrusa izplatība var palēnināties, bet risks ir, ka līdz ar rudeni tas atgriežas ar jaunu sparu.
Jāatzīst, ka ekonomikas politikas veidotāji ir reaģējuši ātri un apņēmīgi. Gan valdības, gan centrālās bankas ir apzinājušās situācijas nopietnību un lieki laiku netērēja.
ASV Federālās rezerves ātri samazināja galveno procentu likmi līdz nullei un abās Atlantijas okeāna pusēs ir uzsāktas liela mēroga kvantitatīvās mīkstināšanas (QE) programmas. Šajā ziņā situācija ir pilnīgi atšķirīga no Lehmana krīzes, kad reakcija sākotnēji bija salīdzinoši negribīga un tad arī novēlota.

Pretrunīgā stimulēšana

Šobrīd ir daudz neatbildētu jautājumu par šādas stimulēšanas politikas efektivitāti. Viena būtiska atšķirība salīdzinājumā ar iepriekšējām krīzēm ir tā, ka šobrīd ekonomikas pieprasījuma un piedāvājuma puses ir ļoti ierobežotas.

Kad tiek slēgtas starptautiskās robežas, veikali un restorāni, pazūd nozīmīgas mājsaimniecību patēriņa iespējas. Piedāvājuma pusē cieš daudzas citas nozares, piemēram, tāpēc, ka viņu darbiniekiem ir grūti strādāt no mājām. Tāpat daudzas stimulēšanas paketes ir izstrādātas tā, lai darbiniekiem būtu vieglāk palikt mājās. Tādējādi šie pasākumi arī netieši veicina IKP samazināšanos īstermiņā.

Sākam redzēt arī lielākos ražošanas uzņēmumus, kas pārtrauc ražošanu, jo slēgtās robežas noslēdz nepieciešamo izejvielu un strādnieku importu. Šādā situācijā ekspansīvi fiskālie pasākumi var ierobežot īstermiņa IKP kritumu tikai ierobežotā mērā neatkarīgi no tā, cik lielu stimula devu mēs varam sniegt ekonomikai. Daudzu stimulējošo pasākumu mērķis ir mazināt ilgtermiņa kaitīgo ietekmi, dodot uzņēmumiem iespēju saglabāt darbiniekus, vai atvieglot sekas tiem, kuri īslaicīgi zaudē ienākumus.

Centrālās bankas rīcībai ir bijusi ļoti liela nozīme finanšu sistēmas stabilizēšanā, taču arī šeit ir būtiski ierobežojumi to spējai īstermiņā ietekmēt ekonomisko aktivitāti. Lai uzņēmumi būtu patiesi gatavi ņemt jaunus kredītus, tiem ir jāredz nedaudz gaismas tuneļa galā attiecībā uz viņu produktu pieprasījumu. Un joprojām kredītrisks gulstas uz komercbankām, kuras tādējādi saglabā savu tradicionālo kredītvērtētāju lomu.

Neskatoties uz valdību un centrālo banku ātro reakciju, tās līdz šim ir skaidri veikušas salīdzinoši pretrunīgus pasākumus. Raugoties nākotnē, iespējams, tās būs spiestas veikt vēl pretrunīgākus pasākumus. Tas var ietvert subsīdijas, kas dod priekšroku noteiktām nozarēm un uzņēmumiem. Tas eirozonas līmenī var raisīt domstarpības, jo radītu atsevišķām valstīm priekšrocības.
Iespējams, ka piedzīvosim arī tiešas intervences ekonomikā, kad valdības un centrālās bankas pārņem uzņēmumu kredītriskus.
Bezdarbs palielināsies, ietekmējot patēriņu un mājokļu tirgu. Akciju tirgus kritums kādu laiku arī mazinās patēriņu. Dažās nozarēs samazināsies vajadzība pēc kapitāla tēriņiem, un daudziem uzņēmumiem būs sliktāks finansiālais potenciāls, lai paplašinātu savas jaudas. Kopumā tas nozīmē, ka IKP nākamajos pāris gados augs lēnāk.

Kas notiks ar ekonomiku

Mūsu galvenais scenārijs paredz, ka ekonomikas dziļākais kritums būs 2. ceturksnī. Tuvojoties vasarai, ierobežojumi mazināsies. Gada otrajā pusē un 2021. gadā notiks pakāpeniska atveseļošanās.

OECD valstu IKP 2020. gadā samazināsies par 2,6%, bet nākamgad atgūsies - uzrādot kāpumu 3,6% apmērā.
Tabulas avots: OECD, SEB
Neskatoties uz pašreizējiem centieniem dot iespēju uzņēmumiem saglabāt darbiniekus, bezdarba līmenis nākamajā gadā ievērojami palielināsies. Amerikas Savienotajās Valstīs bezdarbs 2021. gadā palielināsies no šodienas 3,5% līdz aptuveni 7 - 8% pēc kā tas sāks samazināties. Eiropā augšupeja būs nedaudz mazāk izteiksmīga.
Latvijas gadījumā bezdarbs var paviesoties arī virs 10%.
Pašreizējais vērtējums ir tāds, ka dziļākā lejupslīde gaidāma eirozonā. Tomēr, tā kā vīrusa izplatība ASV atpaliek, šī aina var mainīties. Vājāki automātiskie stabilizatori ASV ekonomikā, pateicoties tādiem faktoriem kā vājāka sociālās apdrošināšanas sistēma, palielina epidēmijas ekonomisko ietekmi. Tomēr, visticamāk, gaidāmas jaunas federālās programmas, kas šo modeli mainīs.

Pozitīvais un negatīvais scenārijs

Ņemot vērā pašreizējo ārkārtējo nenoteiktību, ir dabiski vērtēt arī alternatīvus scenārijus. Negatīvais scenārijs paredz, ka Covid-19 izplatība būs tik nopietna, ka ārkārtas pasākumi tiek pagarināti ievērojami ilgāk, nekā tiek pieņemts patlaban un paliek spēkā vismaz līdz jūnija beigām. Tādā gadījumā ekonomikas lejupslīde būs ievērojami dziļāka. Šajā scenārijā ekonomikas politikas veidotājiem būs jāveic dramatiski un līdz šim nepieredzēta mēroga pasākumi. Pat tagad, piemēram, ASV jau ir ieviesušas kara laika veida tiesību aktus, kas paplašina potenciālo publiskā sektora tiesību loku.

Pozitīvāks scenārijs daļēji balstīts uz straujāku infekcijas izplatības ierobežošanu vai agrāku ierobežojumu atvieglošanu, nekā šobrīd paredzēts. Tas samazinātu arī negatīvo ietekmi uz iedzīvotāju noskaņojumu, mazāku bezdarbu un ātrāku atveseļošanos. Tas uzlabotu arī ekonomikas politikas stimulēšanas pasākumu efektivitāti.

Dainis Gašpuitis,
SEB bankas ekonomists

Ekonomiskā vide - 12.03.2020

Vai sācies Covid-19 drūmais uzvaras gājiens?

Prognozes par koronavīrusa ietekmi uz ekonomiku kļūst pesimistiskākas. Atsevišķas nozares jau šobrīd ir cietušas zaudējumus vairāku simtu miljardu dolāru apmērā, bet situācija var kļūt vēl nopietnāka, tostarp skarot arī Latviju. Vai un cik efektīvi šādos apstākļos būs preventīvi pasākumi?
Lasīt vairāk

Pensija - 20.03.2020

Kā Covid-19 ietekmē pensijas

Pēc pagājušā gada lieliskās investīciju atdeves, koronavīrusa radītās svārstības finanšu tirgos ir kā skarbs atgādinājums, ka finanšu tirgos notiek arī lejupslīdes, īstermiņā radot zaudējumus. Daudzi no mums šobrīd ir norūpējušies par saviem ilgtermiņa uzkrājumiem, jo īpaši pensiju.
Lasīt vairāk

# data[].attributes.attachment_link.title
Pandēmiska lejupslīde un ekonomikas atgūšanās no Covid-19

# data[].attributes.attachment_link.description
Covid-19 pandēmija ir strauji mainījusi ekonomiskos apstākļus. Sakarā ar ārkārtas stāvokļa ieviešanu visā pasaulē, 2. ceturksnī dziļa ekonomikas lejupslīde ir neizbēgama. Taču mūsu galvenais scenārijs ir tāds, ka IKP pieaugums gada otrajā pusē atjaunosies. IKP 36 OECD valstīs 2020. gadā kopumā samazināsies par 2,6%. 2021.

# data[].attributes.headline
Covid-19 izplatības novēršana: lielākās piemaksas saņems mediķi, kuri bijuši tiešā saskarē ar pacientiem

# data[].attributes.subject
Covid-19 izplatības novēršana: lielākās piemaksas saņems mediķi, kuri bijuši tiešā saskarē ar pacientiem

# data[].attributes.body
No jaunā koronavīrusa izplatības novēršanā iesaistītajiem mediķiem procentuāli lielākās piemaksas par martu saņems tie darbinieki, kuriem ir bijusi tieša saskare ar Covid-19 pacientiem vai kuri bijuši iesaistīti Covid-19 testēšanā, izriet no veselības ministres Ilzes Viņķeles (AP) izdotā rīkojuma, kas publicēts oficiālajā izdevumā “Latvijas Vēstnesis”.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
LETA

KASPARS KRAFTS, F64

No jaunā koronavīrusa izplatības novēršanā iesaistītajiem mediķiem procentuāli lielākās piemaksas par martu saņems tie darbinieki, kuriem ir bijusi tieša saskare ar Covid-19 pacientiem vai kuri bijuši iesaistīti Covid-19 testēšanā, izriet no veselības ministres Ilzes Viņķeles (AP) izdotā rīkojuma, kas publicēts oficiālajā izdevumā "Latvijas Vēstnesis".

Saskaņā ar minēto rīkojumu 50% piemaksas par darbu martā saņems Neatliekamās medicīniskās palīdzības dienesta (NMPD), Latvijas Infektoloģijas centra (LIC), Rīgas Austrumu klīniskās universitātes slimnīcas (RAKUS) Neatliekamās medicīnas un pacientu uzņemšanas klīnikas, RAKUS Laboratorijas dienesta un Paula Stradiņa klīniskās universitātes slimnīcas (PSKUS) Neatliekamās medicīnas centra darbinieki, kuriem ir bijusi tieša saskare ar Covid-19 pacientiem vai kuri ir bijuši iesaistīti Covid-19 testēšanā.

Lasi vēl: Latvijā konstatēti jau 446 saslimšanas gadījumi ar Covid-19

Tādas pašas piemaksas par martu saņems arī Covid-19 analīžu nodošanas punktos nodarbinātie un stacionāro ārstniecības iestāžu, kurās izvietoti Covid-19 pacienti vai kuras iesaistītas Covid-19 testēšanā, nodarbinātie, ja viņiem bijusi tieša saskare ar Covid-19 pacientiem vai viņi bijuši iesaistīti Covid-19 testēšanā.

30% piemaksas par martu saņems NMPD, LIC, RAKUS Neatliekamās medicīnas un pacientu uzņemšanas klīnikā, RAKUS Laboratorijas dienestā, PSKUS Neatliekamās medicīnas centrā, kā arī analīžu nodošanas punktos nodarbinātie, kuri iesaistīti Covid-19 jautājumu risināšanā un seku novēršanā.

Tādas pašas 30% piemaksas par martu saņems arī Covid-19 jautājumu risināšanā un seku novēršanā iesaistītie Veselības ministrijas (VM), Slimību profilakses un kontroles centra (SPKC), kā arī Nacionālā veselības dienesta (NVD) ierēdņi un darbinieki.

Savukārt 20% piemaksas par aprīli un maiju saskaņā ar Viņķeles rīkojumu pienāksies visiem tiem darbiniekiem, kuriem ir tieša saskare ar Covid-19 pacientiem vai kuri ir iesaistīti Covid-19 jautājumu risināšanā un seku novēršanā, un kuri strādā ārstniecības iestādēs, kas sniedz stacionāros veselības aprūpes pakalpojumus, NMPD, VM, SPKC vai NVD.

Ar ministres rīkojumu arī uzdots NVD noteikt ģimenes ārsta praksēm par martu izmaksāt fiksētu piemaksu 30% apmērā no faktiskā vidējā atalgojuma ārstam 2019. gadā, kas palielināta par 10%. Savukārt par aprīli un maiju šāda pati piemaksa izmaksājama 20% apmērā. Piemaksas gan pienāksies tikai ģimenes ārstu praksēm, kuras nodrošina savā aprūpē esošo pacientu veselības aprūpes nepārtrauktību, tajā skaitā izmantojot telefonkonsultācijas.

Tāpat ar Viņķeles rīkojumu uzdots NVD atbilstoši aptieku sniegtajai informācijai kompensācijas kārtības ietvaros izmaksāt maksājumu aptiekām 0,71 eiro apmērā par katru martā, aprīlī un maijā izsniegto A sarakstā iekļauto kompensējamo references vai lētāko medikamentu līdzvērtīgas terapeitiskās efektivitātes zāļu grupā. Minētais fiksētais maksājums aptiekām būs jānovirza tikai piemaksu nodrošināšanai farmaceitiem un farmaceitu asistentiem saistībā ar darba apjoma pieaugumu Covid-19 pandēmijas apstākļos.

Vienlaikus veselības ministre arī uzdevusi attiecīgo medicīnas iestāžu vadītājiem novērtēt nodarbināto iesaisti Covid-19 pacientu ārstēšanā, Covid-19 jautājumu risināšanā un seku novēršanā, veikt darba laika uzskaiti katram nodarbinātajam un izmaksāt aprēķinātās piemaksas.

Savukārt ģimenes ārstiem uzdots turpmākos trīs mēnešus iesniegt NVD atskaiti par viņu prakses atvērtības un veselības aprūpes pakalpojumu sniegšanas izpildi. Līdzīgas atskaites būs jāsagatavo arī aptiekām par farmaceitiem izmaksātajām piemaksām.

Kā ziņots, lēmumu par piemaksām mediķiem saistībā ar Covid-19 izplatības novēršanu pagājušajā nedēļā pieņēma valdība.

Ministru prezidents Krišjānis Kariņš (JV) pēc valdības sēdes žurnālistiem sacīja, ka piemaksām mediķiem Ministru kabinets lēmis novirzīt astoņus miljonus eiro. Tādējādi valsts varēs pateikt "Paldies!" Covid-19 pandēmijas ierobežošanā iesaistītajiem mediķiem, skaidroja premjers.

Saistībā ar jaunā koronavīrusa izplatību Latvijā no 13. marta līdz 14. aprīlim noteikta ārkārtējā situācija. Līdz 1.aprīlim valstī reģistrēti 446 Covid-19 slimnieki, no tiem ārstniecības iestādēs stacionēti 28 cilvēki. No stacionētajiem 25 ir ar vidēju slimības gaitu, bet trīs - ar smagu.

# data[].attributes.attachment_link.title
Covid-19 izplatības novēršana: lielākās piemaksas saņems mediķi, kuri bijuši tiešā saskarē ar pacientiem

# data[].attributes.attachment_link.description
No jaunā koronavīrusa izplatības novēršanā iesaistītajiem mediķiem procentuāli lielākās piemaksas par martu saņems tie darbinieki, kuriem ir bijusi tieša saskare ar Covid-19 pacientiem vai kuri bijuši iesaistīti Covid-19 testēšanā, izriet no veselības ministres Ilzes Viņķeles (AP) izdotā rīkojuma, kas publicēts oficiālajā izdevumā "Latvijas Vēstnesis".

# data[].attributes.headline
Ģirģens: Covid-19 skartajām nozarēm būs pieejams pabalsts darbiniekiem uzņēmuma dīkstāves periodā

# data[].attributes.subject
Ģirģens: Covid-19 skartajām nozarēm būs pieejams pabalsts darbiniekiem uzņēmuma dīkstāves periodā

# data[].attributes.body
Lai mazinātu vīrusa Covid-19 izplatību ierobežojošo pasākumu negatīvo ietekmi uz Latvijas tautsaimniecību un nodrošinātu atbalstu krīzes skarto nozaru darba devējiem un viņu darbiniekiem dīkstāves periodā, šā gada 24. marta sēdē Ministru kabinets apstiprināja krīzes skarto nozaru sarakstu un atbalsta (dīkstāves pabalsts) nosacījumus nodarbināto algas izmaksai uzņēmuma dīkstāves periodā. Vienlaikus norādām, ka tuvākajās Ministru kabineta sēdēs plānots lemt par atbalsta mehānismu citiem dīkstāvē esošajiem uzņēmumiem, kas strādā nozarēs ārpus šī saraksta.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Lai mazinātu vīrusa Covid-19 izplatību ierobežojošo pasākumu negatīvo ietekmi uz Latvijas tautsaimniecību un nodrošinātu atbalstu krīzes skarto nozaru darba devējiem un viņu darbiniekiem dīkstāves periodā, šā gada 24. marta sēdē Ministru kabinets apstiprināja krīzes skarto nozaru sarakstu un atbalsta (dīkstāves pabalsts) nosacījumus nodarbināto algas izmaksai uzņēmuma dīkstāves periodā. Vienlaikus norādām, ka tuvākajās Ministru kabineta sēdēs plānots lemt par atbalsta mehānismu citiem dīkstāvē esošajiem uzņēmumiem, kas strādā nozarēs ārpus šī saraksta.

" Vakar ar dažādu nozaru ekspertiem vienojāmies par optimālajiem risinājumiem, lai parūpētos par krīzes ietekmes mazināšanu mūsu uzņēmējiem un darba ņēmējiem - grūtos laikus pārvarēsim kopā! Sākotnējie atbalsta mehānismi tika apstiprināti uzņēmumiem, ko tiešā veidā skāra ārkārtas stāvokļa ierobežojumi, taču apzināmies, ka patiesais skarto nozaru skaits ir plašāks, tādēļ arī citām nozarēm būs iespēja pieteikties atbalstam," pauž ekonomikas ministra pienākumu izpildītājs Sandis Ģirģens.

Latvijā Covid-19 negatīvo ietekmi uz ekonomiku sākotnēji vistiešākā veidā izjūt transporta, tūrisma un viesmīlības nozare, izklaides, izmitināšanas un ēdināšanas nozares, kā arī izglītības sektors.

Ministru kabineta apstiprinātais atbalsta mehānisms attieksies uz kopumā 40 nozarēm, kurās darba devējiem sakarā ar Covid-19 izplatību ir būtiski pasliktinājusies finanšu situācija un kuriem ir piemērojami likumā "Par valsts apdraudējuma un tā seku novēršanas un pārvarēšanas pasākumiem sakarā ar Covid-19 izplatību" noteiktie pasākumi un īpašie atbalsta mehānismi.

Atbalsta mehānisms paredz izmaksāt dīkstāves pabalstu šo 40 krīzes visvairāk skarto nozaru uzņēmumu, kuru ieņēmumi no saimnieciskās darbības 2020. gada martā ir samazinājušies vismaz par 50%, salīdzinot ar 2019.gada martu Covid-19 izplatības rezultātā, darbiniekiem. Dīkstāves pabalsts tiks izmaksāts 75% apmērā no mēneša vidējās bruto darba samaksas par pēdējo 6 mēnešu periodu pirms ārkārtas situācijas vai atbilstoši par darbinieka faktiski deklarētajiem datiem pēdējos 6 mēnešos, bet ne vairāk kā 700 euro apmērā par kalendāra mēnesi. Ar dīkstāves pabalstu paredzēts kompensēt neizmaksātās darba algas, sākot ar šī gada 14. martu. Dīkstāves pabalsts netiek aplikts ar iedzīvotāju ienākuma nodokli un valsts sociālās apdrošināšanas obligātajām iemaksām.

Lai pieteiktos uz dīkstāves pabalstu, krīzes skarto nozaru darba devējs iesniedz pieteikumu Valsts ieņēmumu dienesta (VID) Elektroniskās deklarēšanās sistēmā. Vēršam uzmanību, ka darbiniekam pašam nav nepieciešams vērsties VID, bet gan pie sava darba devēja.

Dīkstāves pabalsta piešķiršanai darba devējam VID Elektroniskās deklarēšanas sistēmā (EDS) būs jāiesniedz noteiktas formas iesniegums. To VID izskatīs piecu darba dienu laikā un, izpildoties Ministru kabineta noteikumos noteiktiem kritērijiem, dīkstāves pabalstu pārskaitīs uz darba devēja iesniegumā norādīto darbinieku kontiem kredītiestādēs vai pie maksājumu pakalpojumu sniedzējiem Latvijā.

Par dīkstāves pabalstu izmaksu VID informēs darba devēju EDS. Savukārt darbinieku par dīkstāves pabalsta izmaksu informēs darba devējs.

Darba devēju sarakstu, kuru darbinieki saņēmuši dīkstāves pabalstu, VID publicēs savā tīmekļa vietnē.

Jautājumu un neskaidrību gadījumā uzņēmēji var zvanīt uz īpaši šim nolūkam izveidoto Valsts ieņēmumu dienesta atbalsta tālruni COVID-19 krīzes skartajiem uzņēmumiem 67120020, kā arī uzdot savus jautājumus rakstiski VID Elektroniskajā deklarēšanas sistēmā sadaļā "Sarakste ar VID". Aktuālā informācija par COVID-19 atbalsta pasākumiem nodokļu jomā un iespēju tiem pieteikties pieejama VID tīmekļvietnē sadaļā " COVID-19 ".

Vienlaikus, Ekonomikas ministrija pašlaik turpina darbu pie atbalsta instrumentiem, kas būs vērsti uz komersantu atbalstu ekonomiskās darbības atjaunošanai.

Kā zināms, 2020. gada 22.martā spēkā stājās likums par "Par valsts apdraudējuma un tā seku novēršanas un pārvarēšanas pasākumiem sakarā ar Covid-19 izplatību". Likums paredz noteikt pasākumus valsts apdraudējuma un tā seku novēršanai un pārvarēšanai, īpašos atbalsta mehānismus, kā arī izdevumus, kas tieši saistīti ar Covid-19 izplatības ierobežošanu. Cita starpā, likumā noteikti atbalsta mehānismi paredz nodokļu brīvdienas līdz 3 gadiem bez kavējuma naudas, atbalstu nodarbināto algas izmaksai uzņēmuma dīkstāves periodā un atbalstu uzņēmumu nomas maksas segšanai, ļaujot valsts un pašvaldību iestādēm, kā arī kapitālsabiedrībām uz likuma darbības laiku atbrīvot krīzes skarto nozaru komersantus no nomas maksas vai lemt par nomas maksas samazinājumu u.c. pasākumus.

Papildu informācija par citiem atbalsta veidiem uzņēmumiem, kuru darbību ietekmēja vīrusa Covid-19 izplatība, pieejama šeit.

Ekonomikas ministrijas
Sabiedrisko attiecību nodaļa
prese@em.gov.lv
T.: 6701319

# data[].attributes.attachment_link.title
Ģirģens: Covid-19 skartajām nozarēm būs pieejams pabalsts darbiniekiem uzņēmuma dīkstāves periodā

# data[].attributes.attachment_link.description
Lai mazinātu vīrusa Covid-19 izplatību ierobežojošo pasākumu negatīvo ietekmi uz Latvijas tautsaimniecību un nodrošinātu atbalstu krīzes skarto nozaru darba devējiem un viņu darbiniekiem dīkstāves periodā, šā gada 24. marta sēdē Ministru kabinets apstiprināja krīzes skarto nozaru sarakstu un atbalsta (dīkstāves pabalsts) nosacījumus nodarbināto algas izmaksai uzņēmuma dīkstāves periodā.

# data[].attributes.headline
Ekonomikas ministrs: Tūrisma nozare ziņo par kritumu 90% apmērā

# data[].attributes.subject
Ekonomikas ministrs: Tūrisma nozare ziņo par kritumu 90% apmērā

# data[].attributes.body
“Pirms divām nedēļām runa bija par 30% kritumu, šodien nozare runā par 90% kritumu,” sacīja ministrs, norādot, ka vīrusa izplatības ietekmē tiek atcelti braucieni un citas rezervācijas.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Jaunā koronavīrusa izraisītās slimības Covid-19 izplatības ietekmē tūrisma nozarē vērojams kritums jau par 90%, atsaucoties uz nozares pārstāvju ziņoto, intervijā Latvijas Radio raidījumā "Krustpunktā" sacīja ekonomikas ministrs Ralfs Nemiro (KPV LV).

"Pirms divām nedēļām runa bija par 30% kritumu, šodien nozare runā par 90% kritumu," sacīja ministrs, norādot, ka vīrusa izplatības ietekmē tiek atcelti braucieni un citas rezervācijas.

Kā atgādināja ministrs, tūrisms veido 4% no iekšzemes kopprodukta. Tādēļ Ekonomikas ministrija kopā ar Finanšu ministriju strādā pie atbalsta risinājumiem, ko piedāvāt izskatīt valdībā. Piemēram, iecerēts noteikt nepieciešamo regulējumu, lai tūrisma nozares uzņēmēji varētu vērsties VID un lūgt tā dēvētās nodokļu nomaksas brīvdienas.

Kā ziņots, VID ar tūrisma nozari saistītajiem uzņēmumiem atgādina par iespēju saņemt atbalsta pasākumus.

Ņemot vērā jaunā koronavīrusa izraisītās slimības Covid-19 izplatību un tās ietekmi uz ekonomiku pasaulē, tai skaitā arī ietekmējot Latvijas uzņēmēju iespējas veikt tūlītēju nodokļu maksājumu samaksu pilnā apmērā, VID ir izvērtējis iespējas atbalstīt likuma ietvaros atsevišķas nozares, kas izjūt ar vīrusa izplatību saistīto ekonomisko ietekmi.

Patlaban identificētās nozares, kas varētu ciest zaudējumus, ir: izmitināšana, ēdināšanas pakalpojumi, ceļojumu biroju, tūrisma operatoru rezervēšanas pakalpojumi un ar tiem saistīti pasākumi, kā arī sporta nodarbības, atpūtas un izklaides darbība.

VID aicina uzņēmumus jau par 2020.gada martā iesniegtajās deklarācijās aprēķinātajām nodokļu summām vērsties ar iesniegumu VID un lūgt samaksāt aprēķinātos nodokļus pa daļām atbilstoši likumā "Par nodokļiem un nodevām" noteiktajam.

Uzņēmumiem ne vēlāk kā 15 dienu laikā pēc nodokļa maksājuma termiņa iestāšanās nepieciešams VID iesniegt motivētu iesniegumu, kā pamatojumu norādot apstākļus, kas liecina, ka nodokļu samaksas grūtības ir radušās saistībā ar Covid-19 ekonomisko ietekmi (detalizēti paskaidrojot, tieši kādā veidā jaunā koronavīrusa Covid-19 izplatība ir ietekmējusi konkrētā uzņēmuma saimniecisko darbību īstermiņā vai ilgtermiņā.

Līdzīgi, ja uzņēmumam ir noslēdzies audits vai datu atbilstības pārbaude, ir iespējams iesniegt iesniegumu ar lūgumu pagarināt nodokļu administrācijas veiktās kontroles (pārbaudes, revīzijas) rezultātā aprēķināto maksājumu, nokavējuma naudu un soda naudas samaksu, sadalot tos termiņos uz laiku līdz pieciem gadiem atbilstoši likuma "Par nodokļiem un nodevām" noteiktajam, motivētu iesniegumu iesniedzot ne vēlāk kā trīs dienas pirms samaksas termiņa iestāšanās.

Iesnieguma veidlapa par termiņa pagarinājumu piešķiršanu ir pieejama VID Elektroniskās deklarēšanas sistēmā (EDS) - sadaļā "Dokumenti/Sagatavot jaunu dokumentu "No veidlapas"/Citi/Iesniegums samaksas termiņa pagarinājuma piešķiršanai".

Aizpildot grafiku, par kādu uzņēmums vēlas vienoties ar VID saistībā ar nodokļu maksājumu samaksu, VID aicina atbildīgi izturēties pret tiesību normās noteiktajiem nodokļu maksāšanas pienākumiem un ņemt vērā, ka VID nebūs iespējams atbalstīt nodokļu maksājumu atlikšanu uz gadu ar vēlmi veikt vienreizēju maksājumu perioda beigās.

Saistītie raksti

Tomēr VID var ņemt vērā, ka atsevišķos gadījumos, ja uzņēmuma ekonomiskā situācija vīrusa izplatības ietekmē ir īpaši smaga (iesniegumā norādīti apstākļi), VID var izvērtēt iespēju vienoties par tādu maksājumu grafiku, kurā pirmie maksājumi tiek veikti, piemēram, ne vēlāk kā 2020.gada jūlijā.

VID saņemtos iesniegumus izskatīs steidzamības kārtā, kas nozīmē, ka uzņēmums par VID pieņemto lēmumu tiks informēts agrāk nekā mēneša laikā no iesnieguma iesniegšanas dienas.

# data[].attributes.attachment_link.title
Ekonomikas ministrs: Tūrisma nozare ziņo par kritumu 90% apmērā

# data[].attributes.attachment_link.description
Jaunā koronavīrusa izraisītās slimības Covid-19 izplatības ietekmē tūrisma nozarē vērojams kritums jau par 90%, atsaucoties uz nozares pārstāvju ziņoto, intervijā Latvijas Radio raidījumā "Krustpunktā" sacīja ekonomikas ministrs Ralfs Nemiro (KPV LV). "Pirms divām nedēļām runa bija par 30% kritumu, šodien nozare runā par 90% kritumu," sacīja ministrs, norādot, ka vīrusa izplatības ietekmē tiek atcelti braucieni [...]

# data[].attributes.headline
Reģionālie olimpiskie centri lūdz valdības atbalstu

# data[].attributes.subject
Reģionālie olimpiskie centri lūdz valdības atbalstu

# data[].attributes.body
Latvijas reģionālie olimpiskie centri aicina valdību nekavējoties uzsākt ārkārtas pasākumu īstenošanu, lai sniegtu finansiālu atbalstu krīzes skartajiem sporta infrastruktūras nozarē strādājošiem uzņēmumiem un darbiniekiem, precīzi definējot valsts atbalsta mehānismus uzņēmumu darbības saglabāšanai ilgtermiņā.

# data[].attributes.attachment_link.title
Reģionālie olimpiskie centri lūdz valdības atbalstu

# data[].attributes.attachment_link.description
Latvijas reģionālie olimpiskie centri aicina valdību nekavējoties uzsākt ārkārtas pasākumu īstenošanu, lai sniegtu finansiālu atbalstu krīzes skartajiem sporta infrastruktūras nozarē strādājošiem uzņēmumiem un darbiniekiem, precīzi definējot valsts atbalsta mehānismus uzņēmumu darbības saglabāšanai ilgtermiņā.