# data[].attributes.body
Engleski izumitelj Charles Babbage 1822. izrađuje nacrt stroja namijenjenog za računanje logaritama u logaritamskim tablicama pri čemu su izlaz predstavljale metalne pločice, a rezultati su se mogli tiskati na papiru. Stroj nije uspio dovršiti zbog financijskih i tehničkih poteškoća. Godine 1991. Znanstveni muzej u Londonu je rekonstruirao diferencijalni stroj na temelju nacrta.

# data[].attributes.body
Babbage 1833. stvara analitički stroj koji ima elemente svih suvremenih računala poput ulaznih uređaja, memoriju, centralnu jedinicu i izlazne uređaje. Ovaj stroj, makar nije u potpunosti realiziran po Babbagovom planu, smatra se po ideji prvim modelom računala sličnom današnjim.

# data[].attributes.body
S Babbageom je surađivala matematičarka Ada Lovelace. Svojim bilješkama je opisala mogućnosti analitičkog stroja koje su se kasnije koristile u praktične i znanstvene svrhe. Njezin prijedlog Babbageu kako stroj može izračunati Bernulijeve brojeve smatra se prvim programom (uputa kako da računalo nešto izvede).

# data[].attributes.body
Otkriće električke energije dovelo je do većeg razvoj strojeva za računanje. Bolja računala su omogućila precizniju i veću obradu podataka. Ono što je potaknulo razvoj elektroničkih računala je drugi svjetski rat unutar kojeg se trebala razviti tehnologija za masovnu obradu i slanje podataka.

# data[].attributes.body
Američki statističar Herman Hollerith konstruirao je električne naprave za čitanje i sortiranje bušenih kartica (koje su se koristile za pohranu podataka), koje su 1890. bile upotrijebljene pri obračunu poreza. Izum je nazvan sortirnim stojem. Pokrenuta je komercijalna proizvodnja Hermanovog proizvoda.

# data[].attributes.body
Hollerith osniva tvrtku Tabulating Machine Company. 1924. ta tvrtka se udružuje s još nekih srodnih tvrtki te nastaje jedna od najvećih informatičkih tvrtki IBM.

# data[].attributes.body
Howard Aiken 1943. uz financijsku pomoć IBM izrađuje prvo elektromehaničko računalo MARK I. Računalo je težilo oko 5 tona.

# data[].attributes.body
Konard Zuse godine 1938. izrađuje računalo Z1. Kasnije izrađuje Z2. Godine 1942. izrađuje prvi programibilni kalkulator Z3 koji radi na principu binarne algebre. Iduće godine je nastala nadograđena inačica stroja Z4.

# data[].attributes.body
Godine 1943. engleski matematičar Alan Turing sa svojim timom izrađuje Colossus računalo koje služe dešifriranje tajnih njemačkih poruka koje su strojem Enigmom. Turing je svoje stroj nazvao računalom. U ovom računalu se prvi put upotrebljavaju elektronske cijevi.

# data[].attributes.headline
VON NEUMANNOVA ARHITEKTURA RAČUNALA - 1945.

# data[].attributes.subject
VON NEUMANNOVA ARHITEKTURA RAČUNALA - 1945.

# data[].attributes.body
John von Neumann dao je ideju o tome kako računala mogu rješavati različite zadatke. Njegova ideja je bila ključna za daljnji razvoj računala, pa se i današnja računala temelje na von Neumannovoj arhitekturi. Svako računalo prihvaća podatke, obrađuje ih pomoću procesora te ih prikazuje nazad korisniku. Ti podatci se pohranjuju u memoriji računala za vrijeme obrade.

# data[].attributes.headline
PRVO ELEKTRONIČKO RAČUNALO ENIAC - 1946.

# data[].attributes.subject
PRVO ELEKTRONIČKO RAČUNALO ENIAC - 1946.

# data[].attributes.body
Pojavom elektronike nastaje ENIAC koji se smatra prvim elektroničkim računalom. Računalo se temeljilo na elektronskim cijevima te je moglo rješavati različite zadatke. Mana računala je da je trošilo toliko struje da je grad Philadelphia ostao u mraku. Računalo je također imalo malu memoriju i nije bilo programibilno (nije se moglo promijeniti opcije rada računala).

# data[].attributes.body
Nakon ENIACA slijedi čitav niz elektroničkih računala podijeljenih u 5 generacija. Generacije računalnih sustava razlikuju se značajnom skoku u mogućnostima.

# data[].attributes.headline
PRVA GENERACIJA RAČUNALNIH SUSTVA - 1951.-1958.

# data[].attributes.subject
PRVA GENERACIJA RAČUNALNIH SUSTVA - 1951.-1958.

# data[].attributes.body
Temeljni element za pokretanje računala prve generacije su elektronske cijevi. Za pohranu podataka se koriste bušene kartice i papirnate vrpce. Programi se pišu u strojnom jeziku (binarnom kodu). Računala su ogromna, troše mnogo energije te su složena za rad.

# data[].attributes.headline
DRUGA GENERACIJA RAČUNALNIH SUSTAVA - 1959.- 1963.

# data[].attributes.subject
DRUGA GENERACIJA RAČUNALNIH SUSTAVA - 1959.- 1963.

# data[].attributes.body
Druga generacija računalnih sustava se temelji na tranzistorima. Za pohranu podatak koriste se magnetskim diskovima i vrpcama. Programi se pišu u simboličkim jezicima koji su razumljiviji ljudima. Računala su i dalje ogromna, ali troše manje energije, imaju više memorije te se njima lakše upravlja.

# data[].attributes.headline
TREĆA GENERACIJA RAČUNALNIH SUSTAVA - 1964.-1970.

# data[].attributes.subject
TREĆA GENERACIJA RAČUNALNIH SUSTAVA - 1964.-1970.

# data[].attributes.body
U trećoj generaciji se koristilo više tranzistora i vezanih elemenata povezanih na poluvodič. Predstavnik ove generacije računala je IBM 360. Računala postaju manja, jeftinija za proizvesti te troše manje energije i brže obrađuju podatke. Razvio se i višeprogramski način rada koji je omogućio da računalo istovremeno izvršava više različitih naredbi iz različitih programa.

# data[].attributes.headline
PRVO OSOBNO RAČUNALO ALTAIR 8800 - 1974.

# data[].attributes.subject
PRVO OSOBNO RAČUNALO ALTAIR 8800 - 1974.

# data[].attributes.body
Računalo se prodavalo preko pošte. Oglasi za računalo pojavili su se u elektroničkim časopisima. Računalo se sastojalo od malih žarulji i prekidača. Korisnik bi komunicirao s računalom uz pomoć prekidača, a računalo bi vraćalo informacije preko sitnih žarulja.

# data[].attributes.attachment_link.title
Mits Altair 8800 - world's first personal computer

# data[].attributes.headline
ČETVRTA GENERACIJA RAČUNALNIH SUSTAVA - 1971.-1990.

# data[].attributes.subject
ČETVRTA GENERACIJA RAČUNALNIH SUSTAVA - 1971.-1990.

# data[].attributes.body
U ovoj generaciji nastaju čipovi (integrirani krug koji čine pločica od poluvodičkoga materijala). Kasnije se i javljaju mikroprocesori koji omogućuju proizvodnju i razvoj kućnih računala. Izrada programa za računala postaje lakša s pojavo novih programskih jezika koji su razumljiviji ljudima.

# data[].attributes.body
Bill Gates i Paul Allen osnivaju informatičku tvrtku Microsoft 1975. godine. Iste godine razvijaju izrađuju programski jezik BASIC za Altair 8800.

# data[].attributes.body
Steve Wozniak i Steve Jobs 1975 u garaži izgrađuju vlastito osobno računalo koje nazivaju Apple I. Godinu dan kasnije otvaraju svoju tvrtku Apple.

# data[].attributes.headline
PRVO KOMERCIJALNO RAČUNALO APPLE II - 1977.

# data[].attributes.subject
PRVO KOMERCIJALNO RAČUNALO APPLE II - 1977.

# data[].attributes.body
Godine 1977. nastaje prvo komercijalno računalo Apple II s programom VisiCalc.

# data[].attributes.headline
POJAVA WINDOWS OPERATIVNOG SUSTAVA - POJAVA WINDOWS OPERATIVNOG SUSTAVA - 1985.

# data[].attributes.subject
POJAVA WINDOWS OPERATIVNOG SUSTAVA - POJAVA WINDOWS OPERATIVNOG SUSTAVA - 1985.

# data[].attributes.body
Godine 1985. Microsoft razvija Windows operativni sustav koji ima grafičko sučelje za rada s računalom.

# data[].attributes.headline
PETA GENERACIJA RAČUNALNIH SUSTAVA - 1990.

# data[].attributes.subject
PETA GENERACIJA RAČUNALNIH SUSTAVA - 1990.

# data[].attributes.body
Generacija računala koja i danas traje. Dolazi do sve veće primjene osobnih računala jer računala postaju jeftinija, lakša za korištenje. Nastaju prijenosna računala. Razvijaju se računalni programi koji postaju dostupniji ljudima za korištenje.