# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Planifica't els horaris

La nova tarifa elèctrica, la de les franges horàries, penalitza el consum a determinades hores. Així, es paguen més càrrecs a les hores punta que a les vall i el resultat és que posar una rentadora de matinada és més barat que fer-ho a la tarda.

Probablement has sentit comentar que aquest efecte dels trams –punta, pla i vall– s'havia diluït i ja no calia estar pendent del rellotge. Sí, era així. De fet, durant l'últim trimestre del 2021 el govern espanyol va eliminar pràcticament tots els càrrecs de la factura per ajudar a contenir l'escalada de preus i això va fer que ajustar el consum a aquestes franges deixés de ser efectiu.

Aquest 2022, i davant l'escalada de preus, el govern espanyol manté la rebaixa dels càrrecs, fins al 55%. Sigui com sigui, concentrar el consum en hores planes o vall t'ajudarà a estalviar.

RENTADORA CLASSE A

despesa setmanal

4 rentadores

despesa mensual

16 rentadores

Hora Vall | 52 cèntims | 2,08 €
Hora Plana | 65 cèntims | 2,62 €
Hora Punta | 87 cèntims | 3,49 €

Preus 10 de gener

Font: IREC - Institut de Recerca en Energia de Catalunya

RENTADORA CLASSE B

despesa setmanal

4 rentadores

despesa mensual

16 rentadores

Hora Vall | 66 cèntims | 2,67 €
Hora Plana | 84 cèntims | 3,36 €
Hora Punta | 1,12 € | 4,48 €

Preus 10 de gener

Font: IREC - Institut de Recerca en Energia de Catalunya

RENTADORA CLASSE C

despesa setmanal

4 rentadores

despesa mensual

16 rentadores

Hora Vall | 70 cèntims | 2,81 €
Hora Plana | 88 cèntims | 3,55 €
Hora Punta | 1,18 € | 4,74 €

Preus 10 de gener

Font: IREC - Institut de Recerca en Energia de Catalunya

RENTADORA CLASSE D

despesa setmanal

4 rentadores

despesa mensual

16 rentadores

Hora Vall | 78 cèntims | 3,12 €
Hora Plana | 98 cèntims | 3,94 €
Hora Punta | 1,31 € | 5,25 €

Preus 10 de gener

Font: IREC - Institut de Recerca en Energia de Catalunya

RENTADORA CLASSE A

despesa setmanal

4 rentadores

despesa mensual

16 rentadores

Hora Vall | 52 cèntims | 2,08 €
Hora Plana | 65 cèntims | 2,62 €
Hora Punta | 87 cèntims | 3,49 €

Preus 10 de gener

Font: IREC - Institut de Recerca en Energia de Catalunya

RENTADORA CLASSE B

despesa setmanal

4 rentadores

despesa mensual

16 rentadores

Hora Vall | 66 cèntims | 2,67 €
Hora Plana | 84 cèntims | 3,36 €
Hora Punta | 1,12 € | 4,48 €

Preus 10 de gener

Font: IREC - Institut de Recerca en Energia de Catalunya

RENTADORA CLASSE C

despesa setmanal

4 rentadores

despesa mensual

16 rentadores

Hora Vall | 70 cèntims | 2,81 €
Hora Plana | 88 cèntims | 3,55 €
Hora Punta | 1,18 € | 4,74 €

Preus 10 de gener

Font: IREC - Institut de Recerca en Energia de Catalunya

RENTADORA CLASSE D

despesa setmanal

4 rentadores

despesa mensual

16 rentadores

Hora Vall | 78 cèntims | 3,12 €
Hora Plana | 98 cèntims | 3,94 €
Hora Punta | 1,31 € | 5,25 €

Preus 10 de gener

Font: IREC - Institut de Recerca en Energia de Catalunya

Com funcionen les franges horàries?

Amb la nova tarifa elèctrica, el preu de la llum varia segons la franja horària. En dies laborables, el consum en hora punta es penalitza amb recàrrecs més alts.

HORA PUNTA

HORA PLANA

HORA VALL

I què més puc fer per estalviar?

Més enllà de franges horàries i tipus de contracte, t'ajudarà saber quant gasten els electrodomèstics al cap de l'any.

FOGONS

94,58 €

MICROONES

10,22 €

FORN

17,17 €

RENTAPLATS

53,41 €

RENTADORA

114,46 €

ASSECADORA

64,63 €

PC

53,78 €

TV

78,79 €

NEVERA

221,87 €

CONGELADOR

144,07 €

FOGONS

94,58 €

MICROONES

10,22 €

FORN

17,17 €

RENTAPLATS

53,41 €

RENTADORA

114,46 €

ASSECADORA

64,63 €

PC

53,78 €

TV

78,79 €

NEVERA

221,87 €

CONGELADOR

144,07 €

TOTAL:852,99 €

Càlcul amb preus del 10 de gener, llar mitjana. Font: IREC, Institut de Recerca en Energia de Catalunya.

Com més eficient sigui l'electrodomèstic, menys consumirà i més estalviaràs.
Posar una rentadora de classe A en hora punta pot costar un 33% menys que una rentadora classe D.

HORA PUNTA
Classe A: 21 cèntims
Classe B: 28 cèntims
Classe C: 29 cèntims
Classe D: 33 cèntims

HORA VALL
Classe A: 13 cèntims
Classe B: 16 cèntims
Classe C: 17 cèntims
Classe D: 19 cèntims

Càlculs amb preus 10 de gener.
Font: IREC, Institut de Recerca en Energia de Catalunya

Desendolla els aparells que no utilitzis, perquè apagats continuen consumint: televisors, carregadors de mòbil, aire condicionat... Millor si els tens connectats en un endoll múltiple; serà més fàcil apagar-los tots de cop. Poden representar entre un 15% i un 22% de la factura mensual i pots estalviar-te fins a 100 euros l'any.

És un dels electrodomèstics que més consumeixen, perquè sempre està encès.

Evita que s'hi acumuli gel a l'interior i pols al darrere. El compressor de la nevera treballarà a ple rendiment, això reduirà el consum.

No hi posis aliments calents, deixa'ls refredar sempre abans.

La rentadora consumirà un 85% menys que amb temperatura.

El teu consum anual pot variar molt segons el tipus d'il·luminació que utilitzis:

Incandescents

336 €

Halògens

241 €

Baix consum

73 €

Leds

56 €

Càlcul segons consum d'una llar mitjana. Font: IREC, Institut de Recerca en Energia de Catalunya

Cada cop que obres el forn quan està funcionant es perd un 20% de l'energia acumulada. No cal pre-escalfar-lo per a coccions de més d'una hora; apaga'l abans d'acabar la cocció, que es completarà amb l'escalfor residual.

Si poses el rentavaixelles ple, gastaràs menys aigua i energia que rentant a mà.

Com menys temperatura programis per rentar, menys gastaràs. Ah, i no cal que esbandeixis els plats abans de posar-los a dins.

Quan no siguis a casa apaga la calefacció, pots programar-la perquè s'encengui una estona abans d'arribar.

Tanca la clau dels radiadors de les habitacions que no facis servir.

No tapis els radiadors amb mobles o amb roba mullada perquè s'assequi abans,: gastaràs més energia i pagaràs més.

Purga els radiadors al menys un cop l'any per evitar que s'acumuli aire a l'interior, que impedeix que s'escalfin correctament.

Segons l'IDAE, el 25-30% de la nostra necessitat de calefacció es deu a les pèrdues de calor per un mal aïllament de les finestres. I una altra dada curiosa: per cada grau que apugem la temperatura de la calefacció, incrementem el consum d'energia un 7%.

Ajusta la temperatura de la calefacció: a l'hivern, amb 21 ºC n'hi ha prou.

No ajustis el termòstat a una temperatura més baixa del normal:, no refredarà la casa més ràpid i provocarà un increment del consum innecessari.

Els ventiladors també poden ajudar a obtenir una sensació de frescor d'entre 3 i 5 graus menys i el seu consum és més baix.

A més, es pot aconseguir fins a un 60% d'estalvi en energia instal·lant tendals a les finestres on hi toca el sol.

Si no t'ha saltat mai el diferencial, els “ploms”, és que has contractat més potència de la que realment necessites. Demana a la teva companyia ajustar la potència del teu contracte.

1. Els electrodomèstics, de classe A

Com més eficient sigui l'electrodomèstic, menys consumirà i més estalviaràs.
Posar una rentadora de classe A en hora punta pot costar un 33% menys que una rentadora classe D.

HORA PUNTA
Classe A: 21 cèntims
Classe B: 28 cèntims
Classe C: 29 cèntims
Classe D: 33 cèntims

HORA VALL
Classe A: 13 cèntims
Classe B: 16 cèntims
Classe C: 17 cèntims
Classe D: 19 cèntims

Càlculs amb preus 10 de gener.
Font: IREC, Institut de Recerca en Energia de Catalunya

2. Acaba amb el consum fantasma

Desendolla els aparells que no utilitzis, perquè apagats continuen consumint: televisors, carregadors de mòbil, aire condicionat... Millor si els tens connectats en un endoll múltiple; serà més fàcil apagar-los tots de cop. Poden representar entre un 15% i un 22% de la factura mensual i pots estalviar-te fins a 100 euros l'any.

3. Neteja la nevera

És un dels electrodomèstics que més consumeixen, perquè sempre està encès.

Evita que s'hi acumuli gel a l'interior i pols al darrere. El compressor de la nevera treballarà a ple rendiment, això reduirà el consum.

No hi posis aliments calents, deixa'ls refredar sempre abans.

4. Renta amb aigua freda

La rentadora consumirà un 85% menys que amb temperatura.

5. Fes servir leds o bombetes de baix consum

El teu consum anual pot variar molt segons el tipus d'il·luminació que utilitzis:

Incandescents

336 €

Baix consum

73 €

Halògens

241 €

Leds

56 €

Càlcul segons consum d'una llar mitjana. Font: IREC, Institut de Recerca en Energia de Catalunya

6. No obris el forn quan està encès

Cada cop que obres el forn quan està funcionant es perd un 20% de l'energia acumulada. No cal pre-escalfar-lo per a coccions de més d'una hora; apaga'l abans d'acabar la cocció, que es completarà amb l'escalfor residual.

7. Millor amb rentavaixelles que a mà

Si poses el rentavaixelles ple, gastaràs menys aigua i energia que rentant a mà.

Com menys temperatura programis per rentar, menys gastaràs. Ah, i no cal que esbandeixis els plats abans de posar-los a dins.

8. Purga els radiadors, no els tapis amb mobles i ajusta la temperatura

Quan no siguis a casa apaga la calefacció, pots programar-la perquè s'encengui una estona abans d'arribar.

Tanca la clau dels radiadors de les habitacions que no facis servir.

No tapis els radiadors amb mobles o amb roba mullada perquè s'assequi abans,: gastaràs més energia i pagaràs més.

Purga els radiadors al menys un cop l'any per evitar que s'acumuli aire a l'interior, que impedeix que s'escalfin correctament.

Segons l'IDAE, el 25-30% de la nostra necessitat de calefacció es deu a les pèrdues de calor per un mal aïllament de les finestres. I una altra dada curiosa: per cada grau que apugem la temperatura de la calefacció, incrementem el consum d'energia un 7%.

Ajusta la temperatura de la calefacció: a l'hivern, amb 21 ºC n'hi ha prou.

9. Ajusta la temperatura de l'aire condicionat a 26 graus

No ajustis el termòstat a una temperatura més baixa del normal:, no refredarà la casa més ràpid i provocarà un increment del consum innecessari.

Els ventiladors també poden ajudar a obtenir una sensació de frescor d'entre 3 i 5 graus menys i el seu consum és més baix.

A més, es pot aconseguir fins a un 60% d'estalvi en energia instal·lant tendals a les finestres on hi toca el sol.

10. Contracta la potència que realment necessites

Si no t'ha saltat mai el diferencial, els “ploms”, és que has contractat més potència de la que realment necessites. Demana a la teva companyia ajustar la potència del teu contracte.

Com sé quin contracte tinc?

Mirant la teva factura, pots saber què tens contractat i estalviar més.

Hi ha 4 conceptes

1

Quin contracte tinc?

Busca les “dades del contracte”, on veuràs si estàs al mercat lliure o al regulat, també anomenat PVPC.

2

Potència màxima demandada

Si no t'ha saltat mai el diferencial amb tots els aparells de la casa funcionant, vol dir que segurament tens més potència contractada de la que necessites i estàs pagant de més. Aquí pots veure quin és el pic màxim de potència que has utilitzat en un any. Tens dret a canviar dues vegades de potència gratuïtament per ajustar-la a la que de debò fas servir

3

Detall de la factura (consum i potència per franges)

La potència és el que pagues per poder disposar a casa d'una determinada quantitat d'energia. Ara, tens l'opció de contractar dues potències diferents i traslladar el teu consum més alt a la nit i el cap de setmana, quan és més barata. Per exemple, per endollar un escalfador d'aigua o un cotxe elèctric.

L'energia és el que pagues en funció de quanta energia i a quina hora la consumeixis. Veuràs que tens tres períodes d'energia: punta, pla i vall.

4

Busca la millor oferta // Codi QR per comparar ofertes

Escaneja el codi QR que trobaràs a la teva factura de la llum. Et portarà al comparador d'ofertes de la CNMC. El mercat regulat, el PVPC, lliga la tarifa al preu diari de l'electricitat; pagues més quan puja el preu, però et beneficies també de les baixades. En el mercat lliure, cada companyia ofereix la seva tarifa, més estable; evites els pics de preu, però et perds les baixades.

Què és el bo social i com el puc contractar?

És un descompte que s'aplica a la factura elèctrica per protegir els consumidors més vulnerables o les famílies nombroses. Per poder accedir-hi s'ha d'estar al mercat regulat, amb la tarifa PVPC.

Descomptes de fins al 40% segons el grau de vulnerabilitat. Com a mesura excepcional, fins al 30 de juny, el descompte pot arribar al 70%.

I què passa amb la factura del gas?

La tarifa regulada està limitada, almenys fins al juliol del 2022. La factura s'encareix aquest abril entre un 5,9% i un 7,9%, molt per sota del que tocaria d'acord amb el preu real del gas.

Com funciona la subhasta de l'electricitat

La subhasta d'electricitat funciona amb un sistema que pot disparar-ne el preu quan el gas va molt car. Just el que ara està passant. Per intentar rebaixar la factura de la llum, el govern espanyol ha pactat amb Brussel·les limitar temporalment l'efecte del preu del gas.

A part del cost de l'energia, què més em cobren a la factura de la llum?

20% IVA i
impostos

21% peatges

30% cost de
l'electricitat

30% càrrecs

El cost de l'electricitat només és una part de la factura, un 30% aproximadament. La resta són costos fixos.

- Peatges (un 21% de la factura). El cost de transportar l'electricitat des de la central fins a casa.

- Els càrrecs (un 30%). Costos com les primes a les renovables o el dèficit acumulat.

- Impostos (un 20%). L'IVA i l'impost de l'electricitat, que s'han reduït de forma temporal.

13 moments clau que expliquen el perquè de la factura
que pagues avui.

1998

19,08 €/MWh

Comença la liberalització del sector elèctric

Entra en vigor la llei de liberalització del sector elèctric. Els preus per als consumidors domèstics encara els fixa el govern.

2002

103,76 €/MWh

Preu rècord fins a l'espiral alcista actual

Rècord en el preu de l'electricitat: 11 de gener del 2002 (103,76 €/MW hora). Era el rècord fins a l'arribada de l'actual espiral.

2003

6,98 €/MWh

Ja podem escollir companyia de la llum

Tots els clients domèstics poden escollir el proveïdor d'electricitat que vulguin, quedar-se al mercat regulat o marxar al mercat lliure.

2007

37,39 €/MWh

Empenta a les renovables amb les famoses primes

José Luis Rodríguez Zapatero estableix el marc retributiu per afavorir la implantació de renovables, les conegudes “primes”.

2009

37,79 €/MWh

S'instaura la TUR, una tarifa regulada per als que no vulguin estar al mercat lliure

Tots els consumidors domèstics passen a la TUR (tarifa d'últim recurs) a excepció d'aquells que voluntàriament volguessin participar ja del mercat lliure. La TUR era una tarifa fixada pel govern espanyol, que es revisava trimestralment mitjançant les subhastes de CESUR.

2013

73,06 €/MWh

La fi de la TUR

El govern espanyol anul·la la subhasta CESUR, que implicava una pujada en la factura per al primer trimestre del 2014 de l'11%.

2013

12,84 €/MWh

Més competència al sector

Llei del Sector Elèctric 24/2013. Substitueix la llei anterior del 98, i vol impulsar la competència i la informació per al consumidor.
* En aquest moment el dèficit acumulat del sistema elèctric arriba al punt màxim, al voltant dels 35.000 milions d'euros.

2014

21,25 €/MWh

Es crea el PVPC, la tarifa que substitueix la TUR.

Entra en vigor l'actual PVPC (preu voluntari del petit consumidor), per substituir la TUR. El preu varia cada hora i reflecteix el comportament del mercat majorista. Red Eléctrica publica cada dia els preus de l'endemà a la seva web.

2019

51,35 €/MWh

Impuls a l'autoconsum

Reial Decret 244/2019 pel qual es regula l'autoconsum, la seva retribució d'excedents i s'obre la possibilitat a l'autoconsum compartit.

2020

4,63 €/MWh

El preu de l'electricitat per terra

En plena pandèmia i caiguda de la demanda l'1 de maig del 2020, Dia del Treball, es registra un dels preus més baixos, 4,63 euros/MWh (un any abans havia superat els 50).

2021

94,99 €/MWh

El Filomena dispara els preus

El pic del Filomena i la caiguda de temperatures provoquen un pic de preu el 8 de gener del 2021. Semblava molt. Aviat, però, els preus es doblarien.

2021

86,56 €/MWh

Entren en vigor les noves tarifes elèctriques

Suposen la incorporació de dues potències (vall-punta) i tres trams horaris (punta, pla, vall). Es paga més o menys en funció de l'hora en què es consumeix electricitat.

2021

288,53 €/MWh

Rècord de preu, serà l'últim?

De moment l'últim rècord en el preu de l'electricitat és de 288,53 euros el MWh.

Font dades: Aleasoft Energy Forecasting

# data[].attributes.attachment_link.title
Com podem estalviar en la factura de la llum? - 324

# data[].attributes.attachment_link.description
En aquest especial interactiu analitzem la nova tarifa de la llum, com podem estalviar en la factura, per què s’han disparat els preus i 13 fets que han dut el sistema elèctric fins aquí.

# data[].attributes.attachment_link.title
No puc pagar les factures de l'aigua, el gas i la llum

# data[].attributes.attachment_link.description
És la situació de risc d'exclusió residencial en què no es poden pagar les factures d'electricitat, aigua i gas.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Diàriament gastem molta més energia de la que realment necessitem, i sovint elevem més delt necessari la nostra factura de la llum, aigua i gas. Però hi ha moltes maneres d' estalviar energia. Per a aconseguir-ho, cal qüestionar-nos els nostres hàbits de consum i veure de quina manera podem reduir el nostre consum energètic.

Aquests són alguns consells per estalviar energia a la llar:

Apaga els llums que no necessitis i aprofita la llum natural.

A vegades encenem més llums a la llar de les que necessitem. Una bona manera d'estalviar energia és apagant aquells llums que no necessitis i aprofitant la llum natural durant el dia. Utilitza cortines més fines per a deixar passar més quantitat de llum, notaràs la diferència!

Fes ús de regletes amb interruptor i apaga-les quan no les necessitis.

Una bona manera de controlar la despesa energètica de la teva llar és mitjançant l'ús de regletes. Quan no necessitis cap dels elements endollats, apaga la regleta amb el botó d'apagat fins a la pròxima vegada que ho necessitis. D'aquesta manera pots reduir considerablement l'ús d'energia en "stand-by" o "fals apagat". El fals apagat es produeix quan un element està apagat però continua connectat al corrent, ja que consumeix energia, encara que es trobi apagat.

Limita les temperatures de refrigeració o calefacció a la llar.

Si tens calefacció o aire condicionat a casa teva, regula la temperatura perquè no superi els límits recomanables. La temperatura s'hauria de mantenir entre 19 °C i 21 °C a l'hivern i entre 24 °C i 26 °C a l'estiu.

Un bon aïllament tèrmic a l'habitatge és la clau per estalviar energia en climatització. El doble vidre, per exemple, és una bona manera de reduir el consum d'aire condicionat o calefacció.

Consulta l'etiqueta energètica a l'hora de comprar electrodomèstics.

Quan compres nous electrodomèstics, fixa't en quina lletra consta en la seva etiqueta energètica. Les classes es divideixen de la lletra A a la G, sent A la més eficient i G la menys eficient. El 2021 es va renovar la classificació energètica de manera que es deixa la lletra A lliure per a electrodomèstics que siguin realment eficients en consum, deixant la majoria dels electrodomèstics eficients en la lletra B.

Les rentadores, plenes i treure ràpidament per evitar planxar.

Una altra manera de reduir el consum energètic a casa és encendre la rentadora únicament quan es tingui roba per omplir-la. A més, és important estar atents a la fi del programa de la rentadora per treure la roba com més aviat millor. Deixar la roba dins la rentadora massa temps farà que s'arrugui més i que s'hagi de planxar, fet que consumeix encara més energia.

Reemplaçar les bombetes de la llar per altres de baix consum o LED reduirà encara més la factura de la llum. La tecnologia LED pot suposar un estalvi més gran que un altre tipus de bombeta. Una il·luminació econòmica a la nostra llar tindrà un impacte directe en la factura.

Per poder estalviar és essencial ajustar els hàbits de consum per no gastar més energia de la necessària. Reduir el temps emprat per dutxar-se o aprofitar l'aigua sobrant d'activitats com la dutxa o fregar els plats per regar són dos bons exemples.

Encén els electrodomèstics en les hores més barates.

En algunes hores del dia, el consum elèctric duplica el seu preu respecte a altres hores del dia. És imprescindible conèixer les hores més barates per així aprofitar-les per posar rentadores, rentaplats o fer altres activitats que requereixin un gran consum elèctric.

Fes el pas a l'autoconsum amb SolarProfit.

Finalment, amb l'últim consell que et donem, podràs reduir la teva factura de la llum fins a pràcticament 0€. SolarProfit t'ofereix una llar de consum 0 gràcies a la instal·lació del sistema d'autoconsum fotovoltaic i aerotèrmia. Si vols fer el pas i unir-te a la comunitat SolarProfit, no dubtis posar-te en contacte amb nosaltres. El nostre equip resoldrà tots els teus dubtes i t'assessorarà per aprofitar el màxim potencial de la teva llar.

# data[].attributes.attachment_link.title
Consells per a estalviar energia a casa - SolarProfit

# data[].attributes.attachment_link.description
La teva factura de la llum i el gas no paren de pujar? Descobreix 10 consells per a estalviar energia a casa. És bo per tu, per la teva butxaca i pel planeta.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
La despesa de llum s'incrementa a l'estiu i a l'hivern, dues èpoques en les quals consumim amb major freqüència l'aire condicionat i la calefacció.

No obstant això, el cost en electricitat pot variar d'un habitatge a una altra. Així que si et preguntes quants kWh consumeix una casa al mes, segons dades de la Red Eléctrica de España (REE) és d'aproximadament 270 kWh.

Quina és la despesa mitjana de llum al mes?

La factura de llum va canviant al llarg de l'any. Segons la REE, el consum mig diari en una llar espanyola és de 9 kWh, amb un cost d' 1,35 euros/dia. Això equival a una despesa mitjana de llum al mes de 270 kWh i a l'any uns 3.272 kWh.

De què depèn el consum energètic del teu habitatge?

Hem de tenir en compte que el consum d'energia varia molt d'un habitatge a una altra, segons els següents factors:

Tipus d'habitatge: Un pis petit consumirà menys electricitat que un habitatge més gran, com per exemple una casa unifamiliar.

Ubicació: Depenent del clima que caracteritzi la zona on vius, gastaràs més en aire condicionat o calefacció.

Nombre de residents: Si comparem un habitatge en la qual viu una família, el consum de llum serà major que en una altra on només resideixi una persona o una parella.

Orientació: Una mala orientació pot augmentar les teves factures fins a un 70%.

Nivell d'aïllament: Segons l'Organización de Consumidores y Usuarios (OCU), un mal aïllament pot disparar el consum energètic en climatització de fins a 1.000 euros a l'any.

Electrodomèstics: Assegura't que tinguin una bona certificació energètica per a minimitzar el consum. A més, és important vigilar amb els equips en , que estan endollats, però es troben en repòs fins que els encens.

Quant consumeixen els electrodomèstics?

Sens dubte, els electrodomèstics són els equips que més energia elèctrica consumeixen en la llar. Per a conèixer quin és el consum real de cadascun, el millor és utilitzar un mesurador d'energia en l'endoll.

Els electrodomèstics consumeixen a l'any 9.922 kWh, que equival a 990€ anuals.

Segons la REE, aquesta és la distribució del consum anual d'una llar mitjana:

27% petit electrodomèstic

16% il·luminació

14% frigorífic

11% calefacció

10% televisió

7% cuina i forn

4% aigua calenta

3% rentavaixella

2% aire condicionat

1% assecadora

Post que et poden interessar
Com reduir la teva factura d'electricitat?

Si creus que pagues molt per la teva factura de la llum, no et conformis i intenta rebaixar el seu cost amb algun d'aquests consells:

Canvia la teva tarifa i els teus hàbits de consum: opta per una tarifa de llum adaptada al teu consum que et permeti aprofitar al màxim la discriminació horària, i realitzar la major part del teu consum en els períodes més econòmics (vall i pla) al millor preu de la llum.

Revisa la teva potència: part del que pagues en la teva factura és la potència, així que és recomanable revisar si és la correcta. Aquest concepte correspon a la part fixa de la teva factura i ajustar-la a les teves necessitats t'ajudarà a estalviar.

Contracta la millor tarifa de llum que s'adapti a les teves necessitats
Calcula quant pagaries

Passa't a l'autoconsum: genera la teva pròpia energia amb plaques solars i proveeix d'electricitat el teu habitatge estalviant cada mes. L'energia que no consumeixis es pot vertir a la xarxa i se't compensarà mitjançant la compensació d'excedents.

T'agradaria col·locar panells fotovoltaics a casa teva o al teu bloc de pisos?

T'ajudarem a calcular el número de plaques solars que necessites i t'enviarem un pressupost gratuït personalitzat

Aposta per les energies renovables i comença a estalviar amb una empresa de llum que es preocupa per la teva economia: Factorenergia!

# data[].attributes.attachment_link.description
Cada habitatge té un consum diferent, però segons dades de la Red Eléctrica de España (REE) és d'aproximadament 270 kWh.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Què passa quan la factura estimada és més alta que la factura real

El primer que cal deixar clar és que cap client no pagarà més pel seu consum de gas del que li correspon per l'ús real. Les factures estimades són només una eina per evitar que als consumidors se'ls acumulin les factures.

Si hi ha un sobrecost en la factura estimada del gas respecte del consum real que li correspongui abonar, aquesta despesa se li descomptarà en la factura següent.

Per exemple, si reps la factura del gas cada dos mesos i la distribuïdora no ha enviat la lectura del comptador, la companyia comercialitzadora només pot emetre la factura estimada.

Si no es fes una factura estimada, rebries la factura del gas al cap de 4 mesos en lloc de 2 mesos. S'acumularia un pagament de dues factures en una, que podria ser una despesa amb la qual no comptaves. Les factures estimades permeten evitar l'acumulació de pagaments i les despeses imprevistes en el nostre dia a dia.

Per què el consum estimat no coincideix amb el consum real de gas?

Com que el consum estimat de gas es fa tenint en compte el consum real de l'any anterior, és difícil que coincideixin exactament tots dos valors per a anys diferents.

Pot ser que l'any passat consumissis més gas durant aquests mateixos mesos o que fossis menys temps a casa i el consum fos menor. Per això, la factura estimada del gas pot ser més alta o més baixa del que s'espera.

De la mateixa manera, qualsevol variació o sobrecost de la factura es corregirà en la factura següent, per tal que només paguis pel gas que consumeixes realment.

Solucions per no rebre més factures de gas estimades

Com que són les companyies distribuïdores les que fan les lectures dels comptadors, no pots saber amb certesa si han pogut consultar el teu comptador o no. Per evitar rebre una factura estimada tens diverses opcions:

Enviar les dades del comptador directament a la companyia comercialitzadora

Per enviar les dades del consum real i evitar factures estimades del gas, pots seguir aquests passos:

1. Localitza el teu número de contracte: el trobaràs a la capçalera de les factures de gas que hagis rebut. També el pots consultar a la teva àrea de client.

2. Fes la lectura del comptador: ha d'estar disponible per a tu, ja que en moltes comunitats hi ha un lloc específic amb tots els comptadors.

3. Envia la lectura del comptador: envia les dades abans no es tanqui el període de facturació. El més recomanable és enviar-les amb 10 dies laborables d'antelació.

La manera més pràctica de fer-nos arribar la lectura és des de la teva Àrea de Client d'Endesa a la secció "Contractes". Si no t'hi has registrat, pots consultar el nostre contingut sobre com es pot introduir la lectura del comptador del gas.

Tingues present que, si no ha passat cap tècnic a fer la lectura del comptador, tindrem en compte les dades que ens has facilitat per calcular el teu consum real de gas. En cas que no tinguem les dades del tècnic ni les de la teva mesura, és quan emetrem la factura estimada. També et fem avinent que les dades dels tècnics i les lectures personals es van comparant per localitzar errors de mesura.

Tenir una tarifa plana de gas

Si et vols oblidar per sempre de les factures estimades i de l'import de la factura següent, una solució definitiva és tenir una tarifa plana de gas.

Única d'Endesa és una autèntica tarifa plana (sempre pagues el mateix, consumeixis el que consumeixis), amb una quota fixa al mes i totalment personalitzada. A més, amb el pla de recompenses et reemborsem diners si fas un consum responsable i eficient de l'energia.

Si vols saber-ne més, pots consultar tots els avantatges de l'autèntica tarifa plana de gas d'Endesa.

# data[].attributes.attachment_link.description
El consum estimat de gas es corregeix quan arriben les dades del comptador. Entén-ho tot sobre la factura estimada del gas.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Reduir les despeses de la llar és una de les principals prioritats dels usuaris, especialment les despeses en les factures, ja sigui aigua, llum, gas o les factures d'internet. Moltes persones fan malabars per poder reduir al màxim els costos que suposa una llar. Per aquest motiu, és important que l'usuari estudiï bé el seu estil de vida, rutines i en definitiva, les característiques de la seva llar, per poder treure el major partit a casa sense arruïnar-se en l'intent.

Com reduir costos en la factura de la llum?

Per reduir costos en la factura de la llum, és important que l'usuari observi la seva llar i sàpiga realment si la potència contractada de la llum és la correcta. En molts casos, l'usuari disposa d'una potència contractada molt més gran de la necessària, provocant que les factures de la llum siguin elevades sense necessitat.

Per aquest motiu, és important que faci un estudi previ de la potència que necessita per al tipus de llar que té i les rutines que realitza. Per a això és important que tingui en compte:

Quants metres quadrats té la llar.

Quants electrodomèstics estan connectats a la xarxa elèctrica i quants d'ells fan un consum fantasma.

Quan es realitza una major consum d'energia, a la nit o pel dia.

Quantes persones viuen a la llar.

Un cop tingui clar aquests aspectes, haurà de canviar de companyia de llum i gas en cas que sigui necessari. Davant la pregunta de com canviar de companyia de gas o llum, l'usuari ha de saber que canviar de companyia de gas o llum a una altra més económica és un procés senzill.

En el cas que simplement vulgui realitzar un canvi en el contracte, haurà de saber que és el titular del contracte qui pot fer una modificació. En cas que no ho sigui, haurà de sol·licitar un canvi de titular a la companyia, per exemple: el canvi de titular amb el proveïdor Endesa pot ser un canvi de titular en línia, sense moure de casa.

En general, el canvi de titular amb Endesa per Internet és un procés ràpid i senzill amb el qual només necessitarà aportar les dades personals de l'anterior titular i el nou, a més del nombre CUPS del subministrament.

Com canviar de companyia de gas o llum?

Sobre com canviar de companyia de gas o llum, l'usuari només haurà de posar-se en contacte amb la companyia escollida, ja sigui Iberdrola, Endesa o altres, i sol·licitar informació. És important que sàpiga que contractar una tarifa de llum o gas suposa un procés que pot arribar a trigar a formalitzar entre 15 i 20 dies hàbils.

A més, haurà d'aportar una sèrie de documents per formalitzar el contracte amb la companyia que solen ser:

Dades del nou i antic titular del contracte.

Adreça exacta del domicili o local.

Potència elèctrica contractada o tarifa d'accés del gas natural en cas de voler modificar aquestes dades.

Nombre CUPS (Codi Universal del Punt de Subministrament) que podràs trobar en una factura anterior.

Número del compte bancari on es van a domiciliar els pagaments de les factures.

En ocasions, poden sol·licitar-te el Butlletí Elèctric de la instal·lació.

# data[].attributes.attachment_link.title
Consells per reduir la factura de la llum

# data[].attributes.attachment_link.description
Per reduir la factura de la llum és important que l'usuari segueixi algun dels consells que esmentem en el següent article.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Según datos de OCU, solo un 11% de los consumidores entiende por completo su factura de la luz. Muchos usuarios ignoran, por ejemplo, si están en el mercado libre (en el que cada compañía puede fijar sus propias tarifas) o en el regulado (sí, el del PVPC), entre otras cosas, porque las propias eléctricas han estado alentando durante años esta confusión.

Tampoco todos saben que con la factura se pagan los servicios a dos compañías, la distribuidora y la comercializadora. La comercializadora cobra lo que es propiamente el coste de la energía, mientras que los peajes y cargos se pagan a la distribuidora, aunque la tarifa integre todos los conceptos.

Y desde luego, son mayoría los que no tienen claro qué significan los conceptos que se incluyen en la factura.

Electricidad: qué nos cobran y por qué

El recibo de la luz esté formado por fundamentalmente por dos grandes conceptos: un coste fijo por disponer de electricidad, que se paga por cada kW de potencia contratada, y, por otro lado, el coste de la electricidad consumida en los diferentes tramos horarios que tenga nuestra tarifa.

A esto hay que añadirle otros conceptos (impuestos, alquiler del contador, otros servicios...).

En el mercado regulado todas las compañías estructuran de la misma manera las facturas.

En el mercado libre, las tarifas pueden ser tan diferentes como quieran (tarifas planes, horarios especiales) y también tienen libertad para hacer la factura como quieran, aunque deben incluir unos contenidos mínimos.

Seas del mercado regulado o del libre, leemos contigo una factura y te ayudamos a entenderla.
La factura eléctrica en el mercado regulado

¿Qué datos muestra la factura de la luz? ¿A qué se refiere cada concepto? Así debes interpretar una factura del mercado regulado.

La información que encontrarás

1. Nombre de la compañía. Es la clave para saber si estás en el mercado libre o regulado. Debes fijarte bien, aunque ahora ya no es tan fácil confundir a las del mercado libre con las del regulado, ya que OCU forzó a que las comercializadoras cambiarán sus nombres para evitar esa confusión. Estás en el mercado regulado si tu compañía es Energía XXI, CurEnergía, Comercializadora Regulada Gas&Power, Baser, Regsiti....

2. Nº de factura.Este número ayudará a identificar correctamente los importes reclamados si vas a plantear una reclamación por la facturación.

3. Periodo de consumo. Debe ser mensual, salvo excepciones (regularizaciones de consumos atrasados, cambios de tarifa, contador analógico...).

4. Código Unificado de punto de suministro CUPS. El CUPS (Código Unificado de Punto de suministro) identifica tu instalación de forma inequívoca. Este código se mantiene, aunque cambies de comercializadora.

5. Tipo de Contrato. Con las nuevas tarifas, en todos los casos aparecerá que tienes contratada la tarifa PVPC y siempre será con discriminación horaria en 3 periodos. Si tienes contratado el bono social, en ese espacio te lo indicarán, así como el porcentaje de descuento que te aplican.

6. Peaje de transporte y distribución. Todos los contratos de menos de 15 kW (tanto en el mercado libre como regulado) son con la tarifa 2.0TD.

7. Potencia contrada. En la actualidad es posible tener 2 potencias contratadas, una para el periodo punta y otra para el valle, y ambas se mostrarán aquí. Ajustar bien la potencia a tus necesidades es una de las medidas para reducir la factura.

8 Referencia del contrato de acceso. Entre paréntesis aparece el nombre de tu distribuidora. Es muy interesante que te registres en la web de tu distribuidora (o como alternativa en Datadis.es) para acceder a tus datos de consumo hora a hora, ver los picos de potencia y otros datos del suministro.

9. Fecha final del contrato. En el mercado regulado no tiene importancia porque el contrato se renueva automáticamente año a año. En el mercado libre sí es importante esa fecha, porque las tarifas se pueden actualizar en cada renovación.

10. Información de consumo eléctrico. el gráfico muestra tu consumo de los últimos 14 meses en cada tramo horario. Las claves de color indican si son consumos reales o estimados. La línea negra muestra tu consumo medio mensual. Bajo el gráfico, aparece tu consumo medio diario en el periodo facturado y el de los últimos 14 meses. Además, aparecerá el consumo total anual acumulado, una referencia muy útil para utilizar el comparador de tarifas de OCU. En este caso, es de 2.446kWh.

11. Lectura actual. Con indicación de si real o es estimada. Se muestra solo la lectura actual. Para ver la lectura anterior y comprobar que el consumo es correcto hay que consultar la factura del último mes. Esto es una dificultad para hacer el seguimiento de los consumos, pero en el borrador de modelo incluso omitían la información de la lectura actual.

12. Consumo en cada tramo horario . Junto a cada lectura del contador aparece el consumo factura en ese periodo en horario punta, llano y valle. Pero no está toda la información. Las comercializadoras deberán incluir también cuál es el pico de potencia máximo que ha tenido en horario punta y valle durante los últimos doce meses. Con esa información podrá ajustar mejor la potencia contratada.

13. Atención al cliente y reclamaciones. Te informa de los teléfonos de contacto (que deben ser gratuitos) y del número para Reclamaciones de tu comercializadora, así como dónde te debes dirigir en caso de avería.

El desglose de los conceptos

El desglose de la factura tiene varios apartados:

14. Facturación por potencia contratada: es el término fijo de tu factura, lo que vas a pagar aunque no consumas nada. No es idéntica todos los meses porque se cobra por días y hay meses de 28, 30 o 31 días. Incluye :

15. Importe por peajes y cargos: se cobran para cada periodo, Punta y Valle. Según el BOE, se deben mostrar sumados, pero algunas comercializadoras los desglosan cobrando por un lado peajes y, por otro, cargos en cada horario.

16. Importe por margen de comercialización fijo. Las comercializadoras reciben 3,113 euros por kW y año como margen de comercialización del que deben extraer su beneficio. Este importe no ha cambiado con las nuevas tarifas, pero al haber dos potencias, se debe cobrar solo sobre el horario punta.

17. Facturación por energía consumida: con PVPC hay tres tramos horarios para la energía consumida: punta, llano y valle. Para cada uno de ellos se cobran dos conceptos:

18. los peajes y cargos: el consumo en cada periodo horario hay que multiplicarlo por el precio de cada uno de los conceptos.

19. el coste de la energía: según el modelo oficial publicado en el BOE, este importe se debe mostrar sin desglosar y sin mostrar el precio unitario global, con un único concepto con el importe total a cobrar. OCU ha denunciado esta situación por entender que se debe desglosar el precio de la energía en cada tramo horario, igual que para el resto de conceptos. Sería más fácil que este bloque de información se organizara por tramos horarios con su desglose y luego se mostrase la suma de todos los conceptos. Así sería posible conocer el precio total del kWh en cada tramo horario y comparar fácilmente con el resto de las ofertas en el mercado libre que tienen precios por tramos incluyendo todos los conceptos.

Si tienes instalados paneles fotovoltaicos, la factura deberá incluir el concepto Facturación por energía excedentaria (en forma de descuento en la factura con un importe negativo) y, si es necesario por tener excedentes superiores al límite que puede compensar por el consumo de ese mes, aparecerá un nuevo concepto denominado Ajuste de compensación por autoconsumo.

Igualmente, si tienes el Bono Social, en el detalle de la factura aparecerá el concepto Descuento por el Bono social, que reflejará el porcentaje de descuento aplicable (25% o 40%) y los importes sobre los que se aplica el descuento (término fijo y consumo). Temporalmente, y debido a la crisis energética y el encarecimiento de la tarifa PVPC, los porcentajes de descuento se han ampliado al 65% y 80%. Además, se ha creado una nueva categoría transitoria de Bono Social con requisitos económicos más bajos, cuyo descuento será del 40%.

Impuestos y otros conceptos

A todos estos importes se les debe añadir:

20. Impuesto sobre la electricidad, habitualmentees del 5,1127%, pero temporalmente, a causa de la crisis energética, se ha reducido al 0.5%, tal y como debe indicar la factura.

21. Alquiler de equipos de medida. Está regulado por la Administración. Se calcula multiplicando el nº de días del período de facturación por el precio del alquiler del contador, salvo que el contador sea tuyo.

22. IVA. Se aplica sobre todos los conceptos de la factura, incluido el impuesto de la electricidad. Por defecto es del 21%, pero transitoriamente, debido a la crisis energética, se reduce al 5% si el precio de la electricidad en el mercado mayorista alcanza los 45 euros de media. La factura debe dar visibilidad a esta reducción.

La factura eléctrica en el mercado libre

Las facturas del mercado libre no se ajustan a un modelo concreto, pero sí una serie de conceptos que deben obligatoriamente aparecer. Tomamos como referencia una de ellas para ir descifrando los conceptos que incluyen.

1. Nombre. Si no sabes si estás en el mercado libre o regulado, fíjate en el nombre de la compañía: si es Iberdrola Clientes, Endesa Energía, Naturgy, Repsol, TotalEnergies ... estás en el mercado libre.

2. Potencia. Es fundamental saber qué potencia punta y valle (ahora se pueden elegir potencias diferentes) tienes contratada. También podrás ver la potencia contratada en los detalles que te facturan.

3 Periodo de facturación. Incluye la fecha anterior y la nueva fecha de cierre. El periodo de facturación suele ser mensual o bimestral, pero los días en concreto pueden oscilar de una factura a otra.

4 Número de Factura. Es un dato relevante que te ayudará a identificar la factura si tienes que reclamar.

5. Evolución del consumo. Todas las facturas en el mercado libre deben incluir como mínimo un gráfico que permite comparar el consumo de la últimafactura con el consumo en el mismo periodo del año anterior. En esta factura se incluye el gráfico con el histórico del consumo mensual y otra información adicional.

6. Detalles del consumo hora a hora. El contador registra los consumos hora a hora, día a día. Esta información está disponible en la web de la distribuidora (que no es la de la comercializadora). Dentro de la información que debe aparecer en la factura, se encuentra la identificación de la distribuidora y la web en la que te puedes registrar para hacer el seguimiento de tu consumo.

Para el detalle de la facturase debeincluir

7 Potencia facturada. Se trata del término fijo que se paga en función de la potencia punta y valle que se haya contratado. El precio de la potencia es habitual que aparezca detallado con un precio diario. Ahora puede tener potencias diferentes en horario punta y valle. Como el horario valle es muy barato puede mantener ahí una potencia algo más elevada y tratar de ajustar correctamente la potencia punta. A diferencia del mercado regulado, no tienen obligación de desglosar el precio en peajes, cargos, margen de comercialización... pueden cobrar el importe que quieran.

8. Energía facturada. La factura debe incluir los kWh consumidos y el precio total. Tampoco tienen obligación de detallar el coste de cada uno de los conceptos (peajes, cargos, energía...). En esta factura de referencia aplican un único precio las 24 y por ello no necesitan desglosar el consumo y precio de cada uno de los tres tramos horarios.

9. Impuesto sobre la electricidad, habitualmente es del 5,1127% , pero temporalmente, a causa de la crisis energética, se ha reducido al 0,5%, tal y como debe indicar la factura.

10. Servicios y otros conceptos. Aquí aparecen otros servicios que no son estrictamente la energía.

11. Alquiler de equipo de medida. Está regulado por la Administración. Se calcula multiplicando el nº de días del período de facturación por el precio del alquiler del contador, salvo que el contador sea tuyo.

12. Otros servicios. En el mercado libre es habitual tener activados otros servicios como el de mantenimiento o reparaciones urgentes. Son de contratación voluntaria. Por tanto, si tiene contratado alguno de ellos, valore si realmente lo necesita. De lo contrario, solicite la baja tras revisar cuándo puede hacerlo sin coste (en cualquier momento o al renovar el contrato).

13. IVA. Se aplica sobre todos los conceptos de la factura, incluido el impuesto de la electricidad. Por defecto es del 21%, pero transitoriamente, debido a la crisis energética, se reduce al 5% si el precio de la electricidad en el mercado mayorista alcanza los 45 euros de media. La factura debe dar visibilidad a esta reducción.

14. Fecha final del contrato. Es una fecha si estás en el mercado libre, ya que puede ser el momento en el que puedas dar de baja un servicio de mantenimiento sin coste o de cambiar de comercializadora sin penalización.

15. Empresa Distribuidora. La distribuidora no se puede elegir, pero es importante que la tengas identificada porque esta compañía se encarga de resolver las averías, hacer las lecturas del contador y de dar acceso a todos losdatos de consumo registrados por tu contador.

16. Identificación del Punto de Suministro (CUPS). Es un dato fundamental para identificar el suministro. Aunque algunas compañías permiten el cambio de compañía solo a partir de la dirección lo más seguro es identificar siempre su suministro a partir del número CUPS.

Otras informaciones

La norma obliga a las comercializadoras del mercado libre a incluir otras informaciones, pero no hay un modelo de obligado cumplimiento. Algunas lo hacen en forma de texto, menos visual y comprensible:

17. Consumo desagregado por periodos de facturación. En vez de incluir esta información en el gráfico, optan por incluirlo aquí con el detalle de los kWh consumidos en cada franja horaria (punta, llano y valle) aunque con esta tarifa pagará todo al mismo precio. Curiosamente, mientras que en el mercado regulado no se ofrece el detalle desglosado del término energía en cada periodo ni globalmente, la factura en el mercado libre exige que el usuario conozca el precio final que va a pagar por kWh consumido en cada tramo.

18. Importes por peajes y cargos. Pese a no facilitar los datos desglosados, la norma les obliga a indicar qué importe de la factura está destinado a cubrir esos costes regulados.

19. Reclamaciones. Este bloque incluye toda la información necesaria para contactar con la compañía y presentar una reclamación.

Pero eso no es todo, también debe informar sobre:

La existencia de penalización por cancelación anticipada del producto y fecha a partir de la cual no la hay.

Picos de potencia máxima y mínima durante los últimos 12 meses.

Novedades en la factura

La factura de gran parte de los consumidores en el mercado libre está incorporando además dos nuevos conceptos que están causando una importante confusión:

Financiación del Bono Social. Las comercializadoras, junto con las distribuidoras y las empresas que generan electricidad, deben asumir el coste de financiar el bono social. Las comercializadoras, en concreto lo deben hacer pagando una cantidad fija por cada cliente. Las comercializadoras más importantes (Iberdrola, Endesa y Naturgy) han decido que este importe que ellas deben asumir sea trasladado directamente a sus clientes como un concepto independiente en la factura (otras pequeñas comercializadoras ya llevaban años haciéndolo). El importe, aunque es provisional hasta que la CNMC de un valor definitivo, es de 0,03671762 euros al día.

Importe de la energía asociada al mecanismo ibérico regulado por el Real DecretoLey 10/2022, de 13 de mayo. Este es el texto que debe acompañar al importe cobrado por el concepto conocido como Tope de Gas o excepción ibérica. La mayoría de las comercializadoras del mercado libre ha optado por añadir este concepto de manera separada en la factura en vez de ofrecer nuevos precios con ese coste integrado. En breve las comercializadoras estarán obligadas a detallar esta situación con un texto nuevo en la factura: Las comercializadoras en mercado libre pueden elegir voluntariamente repercutir el importe de la energía asociada a la compensación del mecanismo ibérico regulado por el Real Decreto-ley 10/2022, de 13 de mayo, dentro de sus costes de aprovisionamiento, o bien trasladarlo de forma diferenciada a sus consumidores. En este caso su comercializadora ha optado por esta última opción. Con esta información se clarifica un poco más la situación, pero no se soluciona el problema de fondo ocasionado por el Ministerio al no establecer pautas claras de en qué situaciones y cómo las comercializadoras podrían trasladar este coste a los contratos. Así son muchos los consumidores que han visto aparecer en sus facturas este concepto de un día para otro sin que hayan sido informados de ello.

Elegir la tarifa para ahorrar

Aunque no sea fácil, lee tu factura de la luz y comprende qué te dice, porque en ella puede estar la clave para ahorrar energía. ¿Quizá tienes más potencia de la que necesitas? ¿No has pedido el Bono Social y podrías tenerlo?
¿Quieres pagar menos por tu energía? Compara tarifas

# data[].attributes.attachment_link.description
Factura luz:¿Cómo se calcula precio factura luz? ¿Qué pagamos cuando pagamos la electricidad? OCU te aclara conceptos básicos de las facturas de la luz, tanto en el mercado regulado como en el libre, y te da las claves para ahorrar.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Actualitzat:

Aquest dimecres, a El món a RAC1 hem fet un exercici: intentar entendre les factures de la llum, del gas i de l'aigua. Hem agafat uns quants rebuts, els hem llegit punt per punt i l'advocat i director de la Unió de Consumidors de Catalunya, Oriol Roa, ha resolt els principals dubtes que han anat sorgint.

Què paguem exactament? Què volen dir conceptes com potència contractada o cànon de l'aigua? És millor estar al mercat lliure o al mercat regulat? Aquestes són algunes de les respostes que ha donat l'expert a El món a RAC1.

Com puc saber si estic al mercat lliure o al mercat regulat?

"El mercat regulat de l'electricitat és aquell que ve donat per llei, amb un preu que canvia hora a hora i dia a dia. I al mercat lliure, tenim un contracte amb la comercialitzadora que marca quant paguem", explica Roa.

Si a la factura de la llum hi apareix PVPC (preu voluntari per al petit consumidor) vol dir que estem al mercat regulat. En el cas de la factura del gas, les que marquen que estem al mercat regulat són les sigles TUR (tarifa d'últim recurs).

També podem saber si estem al mercat lliure o al regulat amb el nom de l'empresa que ens envia la factura. Per exemple, en el cas de Naturgy, si a la nostra factura hi posa Naturgy SA, vol dir que és del mercat lliure; si hi posa Comercialitzadora Regulada Gas and Power, vol dir que és del regulat.

És millor estar al mercat lliure o al regulat?

"Abans de l'increment de preus que estem vivint, era millor estar al mercat regulat, perquè al lliure, que té preus fixos, acabaves pagant més", explica Roa. Ara, però, això ha canviat: "Al regulat van créixer molt els preus i el lliure va arribar a quedar per sota. Però feta la llei, feta la trampa, perquè les empreses del mercat lliure van començar a apujar preus per equiparar-se amb el regulat".

Què són la potència contractada i l'energia facturada?

La potència contractada forma part del terme fix de la factura de la llum: ho paguem tant si consumim com si no. També determina quants aparells elèctrics podem tenir connectats a la vegada i un cop l'any, podem apujar-la o abaixar-la per adaptar-la a les nostres necessitats (i pagar menys). En canvi, l'energia facturada és el que realment hem consumit durant el període.

Què és el topall del preu del gas i per què ha aparegut a la factura?

El topall del preu del gas (que també pot aparèixer a la factura amb altres noms, com ara recàlcul) ve determinat pel Reial Decret 10/2022 i és un concepte nou que apareix a la factura de la llum. "És un mecanisme que vol posar un límit al preu del gas que s'utilitza per produir electricitat, per reduir així la factura de la llum. En part, l'hem de pagar els consumidors", explica Roa.

És lògic que alguns consumidors pensin que acaben pagant més que abans, perquè els ha aparegut a la factura un concepte que fins ara no hi era. Però, segons l'expert, el que s'ha pretès evitar és que el preu del MWh s'enfilés com ha passat en països com França, on ha arribat a superar els 1.000 euros. "Ara per ara és molt complicat concretar el càlcul exacte de l'impacte d'aquesta mesura a les factures. El que sí que és constatable és que es tracta d'un estalvi respecte al que s'hauria pagat si no s'hagués aplicat", explica.

Què és el cànon de l'aigua?

El cànon de l'aigua és un tribut que grava el consum d'aigua. Es paga a la factura per trams, segons el consum d'aigua que es faci. L'objectiu d'aquest cànon és ecològic, fomentant que es consumeixi menys aigua.

​La gestió de l'aigua es fa de forma municipal i, per tant, la factura és diferent: pagarem més o menys segons on visquem. Això sí: el cànon de l'aigua es paga a tot arreu i el recapta l'Agència Catalana de l'Aigua, l'ACA.

Recupera l'entrevista de Jordi Basté a l'advocat i director de la Unió de Consumidors de Catalunya, Oriol Roa, a El món a RAC1.

Entrevista - Les claus per entendre les factures amb l'advocat i director de la Unió de Consumidors de Catalunya, Oriol Roa

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
claus entendre factura factures llum aigua gas electricitat entrevista jordi baste expert preguntes

# data[].attributes.attachment_link.title
Entendre la factura de la llum, del gas i de l'aigua: cinc dubtes resolts

# data[].attributes.attachment_link.description
Aquest dimecres, a El món a RAC1 hem fet un exercici: intentar entendre les factures de la llum, del gas i de l'aigua. Hem agafat uns quants rebuts, els hem llegit p...

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
L'Estadística de despesa en consum de les llars té com a objectiu principal oferir informació sobre la magnitud, l'estructura i la distribució de les despeses en consum que fan les llars. També informa de les quantitats físiques consumides de determinats productes alimentaris i de les fonts d'energia.

La despesa es presenta classificada segons la Classificació de les funcions de consum individual ( COICOP/HBS) fins a l'any 2015. A partir de l'any 2016 s'utilitza la Classificació europea de les funcions de consum individual (ECOICOP). Aquestes dues classificacions no són comparables completament.

Aquesta operació estadística s'elabora a partir de l'Enquesta de pressupostos familiars, que l'INE elabora anualment. L'Idescat porta a terme una explotació detallada, amb periodicitat anual, que n'amplia els resultats per a l'àmbit de Catalunya.

# data[].attributes.attachment_link.title
Idescat. Estadística de despesa en consum de les llars. Catalunya

# data[].attributes.attachment_link.description
L'Estadística de despesa en consum de les llars té com a objectiu principal oferir informació sobre la magnitud, l'estructura i la distribució de les despeses en consum que fan les llars. També informa de les quantitats físiques consumides de determinats productes alimentaris i de les fonts d'energia.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Les operacions de serveis bancaris són prestacions complementàries que comporten o propicien les operacions actives i passives, fetes per les entitats per als clients mitjançant el cobrament de comissions o no.

En les operacions de serveis, l'entitat bancària no adopta una posició deutora o creditora i, per tant, no impliquen finançament o inversió de fons, ni assumpció de riscos per a cap de les parts. D'aquí que també se les conegui com a operacions neutres.

Amb la irrupció de les noves tecnologies en les relacions entre la banca i els seus clients, sobretot mitjançant les diferents aplicacions per als telèfons intel·ligents, augmenten de forma contínua i creativa els diferents serveis que ofereixen les entitats financeres.

Són operacions puntuals, que es celebren i finalitzen en el mateix moment sense tenir una producció al llarg del temps com passa amb les operacions actives (un préstec a tornar en 3 anys) o passives (un compte corrent obert, per definició, per un temps indefinit).

En els últims anys, les targetes de pagament s'han situat com un dels mitjans de pagament més usats per tothom, amb un grau d'utilització que es pot considerar actualment massiu per la majoria dels pagaments petits i mitjans en els comerços, turisme, oci...

Diferents targetes de crèdit

Darrerament, el sistema bancari, veient que la seva utilització ha estat progressiva i fins i tot en alguns països exponencial, ha optat per apostar fortament per aquest tipus de pagament, amb el convenciment que és una alternativa certa per prescindir en un futur molt proper de la manipulació de l'efectiu per les necessitats dels clients. Aquesta solució podria abaratir substancialment el cost que tenen els bancs i les caixes pel moviment d'efectiu que actualment es veuen obligats a fer.

Les targetes de pagament són mitjans de pagament que permeten als titulars adquirir béns o serveis als establiments adherits al sistema de pagament mitjançant targeta, i fer determinades operacions en caixers automàtics, a les oficines bancàries o per internet. Aquest instrument té una sèrie de característiques que el distingeixen de la resta d'instruments de pagament:

És un instrument amb una gran fiabilitat quant a la identificació i control administratiu.

No és necessari en el pagament que hi hagi diner subjacent i, per tant, es prescindeix de la seva manipulació.

És un dels instruments més segurs en el mercat, tant per a l'entitat financera com per al client.

La càrrega administrativa de l'entitat financera és inferior a la de la manipulació d'efectiu.

Actualment, hi ha una petita quantitat de marques o de companyies emissores de les targetes i, a Espanya, les més important són Visa, Master Card, American Express i Diners.

Les característiques més representatives són:

Estan expedides en forma nominativa, i el titular pot ser tant una persona física com una persona jurídica. Són personals e intransferibles.

Estan fetes amb un suport plastificat i estan dotades d'una banda magnètica en la qual estan incorporades les dades identificatives del banc o entitat emissora.

Externament, la targeta incorpora el logotip de l'entitat financera, les dades bàsiques d'identificació del titular, el número de la targeta, la caducitat que té i en el revers el codi CCV per poder fer compres per internet.

Poden tenir comissions coincidint amb les emissions i les renovacions. En el cas d'operar en els caixers del mateix banc on s'és client o en la mateixa xarxa de caixers automàtics, generalment el banc o l'entitat bancària cobra comissions. Si l'operació es fa per mitjà de caixers automàtics d'altres entitats financeres alienes al banc d'on s'és client, es paga comissió per cada operació realitzada.

Si la targeta s'usa per fer un pagament directament als establiments comercials, aquests no cobren cap comissió per l'operació.

Habitualment, les entitats financeres i les companyies emissores de les targetes de pagament incorporen una assegurança que cobreix l'atracament o l'espoli en els caixers automàtics.

Així, doncs, els clients de les entitats financeres disposen de dos tipus de targetes de pagament que tenen funcions molt similars però amb diferències en el funcionament:

La targeta VISA Electron és un mitjà de pagament, una targeta de dèbit: quan es fa una operació genera un càrrec directe per l'import de l'operació en el dipòsit d'estalvi associat a la targeta.

A mitjan anys noranta del segle passat van aparèixer les targetes moneder. El seu propòsit inicial era fer pagaments, generalment de petites quantitats, sense haver de portar moneda en metàl·lic, pesant i molesta de vegades per a ambdues parts d'una transacció comercial. No van reeixir i van ser superades per les targetes de crèdit o dèbit. L'evolució dels temps i la irrupció de les noves tecnologies (la por d'utilitzar la targeta de crèdit habitual en compres online, la necessitat de controlar les despeses, la reducció de les oficines bancàries amb la consegüent disminució de caixers...) els ha donat una segona i definitiva oportunitat.

A diferència de les targetes de crèdit, que estan connectades a una línia de crèdit, i les de dèbit, lligades a un compte corrent, les targetes moneder, ara molt més conegudes com targetes de prepagament, no tenen per què estar vinculades a cap compte ni, per tant, a una entitat financera tradicional, podent ser, fins i tot, emeses al portador. El funcionament de les diverses targetes de prepagament és idèntic en totes elles i la diversitat rau en l'ús que li preveu l'entitat emissora (targetes per als fills, targetes regal, targetes per a viatges...).

El límit de la targeta es pacta amb l'entitat emissora abans de celebrar el contracte d'ús, i l'únic que cal tenir en compte a l'hora d'utilitzar-les és que hi hagi saldo suficient per a l'operació que volem fer, ja sigui en un comerç físic o digital. Mitjançant la mateixa app de l'entitat emissora de la targeta podem carregar-la o descarregar-la de fons.

Les targetes en si mateixes poden ser físiques o digitals. Aquestes últimes, en cas de ser utilitzades en comerços físics, caldrà vincular-les a un wallet d'un telèfon intel·ligent.

Generalment estan sotmeses a diferents comissions (d'emissió, de renovació, per recàrrega...), tot dependrà de la política que hagi adoptat l'entitat emissora en aquest sentit.

Són les targetes que emeten les empreses financeres de les grans distribuïdores comercials, com ara El Corte Inglés, Eroski, Carrefour i tants d'altres. De vegades, aquestes empreses arriben a acords amb entitats bancàries i llavors les targetes tenen les funcions d'una comercial i una de crèdit al mateix temps i segon l'ús que se'n faci.

El seu objectiu inicial era fidelitzar el client amb aquella cadena de distribució comercial, oferint-li l'ajornament dels pagaments a finals del mes i alguns descomptes. En l'actualitat, el major guany que obtenen les entitats emissores ve donat per la informació gratuïta - big data- que cada usuari transmet a mesura que la utilitza en les seves transaccions.

L'origen d'aquestes targetes segueix sent la falta de confiança d'una gran part d'usuaris a l'hora de fer compres online i haver de facilitar una excessiva informació bancària a tercers. Desagregant-la de la targeta de crèdit física i tradicional guanyem en seguretat, i això la converteix en una targeta de prepagament sense corpus físic. Fins i tot poden ser targetes físiques que tan sols poden usar-se online pel fet de no tenir xip incorporat ni banda magnètica. Per tant, les targetes digitals són majoritàriament de prepagament.

La domiciliació bancària neix per substituir els inconvenients que es produeixen en la domiciliació dels cobraments o pagaments en el domicili particular de les persones físiques o jurídiques (deslocalització geogràfica, absència dels destinataris, urgència de la recepció, seguretat...).

És evident que, a partir del moment en què aquest servei bancari es popularitza, la domiciliació dels pagaments i cobraments permet desenvolupar un sistema molt més eficient per donar compliment a les noves necessitats de pagaments i cobraments de l'empresa i de les persones físiques.

Es tracta d'un dels serveis més utilitzats en les entitats financeres i permet als usuaris autoritzar el pagament a determinades empreses per determinats serveis mitjançant el càrrec directe en el seu compte bancari o targeta de crèdit i rep el nom tècnic de rebut bancari.

Els diferents intervinents en una operació de domiciliació bancària d'acord amb la normativa vigent (Reial Decret-Llei 19/2018, de 23 de novembre, de serveis de pagament i altres mesures urgents en matèria financera) són:

Ordenant: és la persona física o jurídica titular del compte des del qual autoritza realitzar pagaments.

Beneficiari: és la persona física o jurídica receptora dels fons que han estat objecte de l'ordre de pagament.

Presentador: és l'entitat financera en la que el beneficiari té el seu compte i la que presenta els rebuts pel seu cobrament.

Domiciliat: és l'entitat financera on l'ordenant té el seu compte i des d'on surten els fons.

Les domiciliacions bancàries es poden dividir en dos grups:

En relació amb la devolució de rebuts, Espanya, com a país membre de la zona euro, està adherida al procediment SEPA, que estandarditza els mètodes de pagament entre els països de l'Eurozona. Així, estableix els següents terminis de devolució de rebuts quan els clients són persones físiques:

Si el client havia signat el mandat SEPA: 8 setmanes des del càrrec.

Si el client no havia autoritzat el mandat SEPA o aquest hagués estat declarat invàlid: 13 mesos des del càrrec.

Pel que fa a la fiscalitat, les comissions, si n'hi ha, són despeses deduïbles i no exemptes d'IVA.

Respecte als cobraments podríem dir que els avantatges per a les dues parts superen amb escreix els inconvenients, ja que s'eviten els moviments de fons importants, especialment per a les retribucions salarials, i es guanya en seguretat, eficàcia i comoditat.

Quant a la domiciliació dels rebuts, cal dir que per a les empreses és un sistema simple i que estalvia costos administratius. Però en certa manera hi ha l'inconvenient que a l'empresa li és difícil repartir els cobraments dels rebuts entre totes les entitats bancàries amb les quals treballa.

Igual que li passa amb un altre tipus de cobrament per mitjà de les entitats bancàries, les retrocessions dels rebuts impagats poden arribar a l'empresa una o dues setmanes després de la data valor del venciment del rebut. L'empresa ha de tenir en compte això i ha de deixar una provisió de fons suficient en els seus comptes per no tenir descobert o saldos imprevistos.

D'altra banda, el client que ha de realitzar el pagament, es troba en una situació similar, ja que en tenir tots el seus rebuts domiciliats, perd tota possibilitat de gestionar els pagaments de la manera i en el moment que més li convingui dintre del termini establert. A més, el client del banc ha de preveure que sempre ha de tenir saldo suficient en els comptes per atendre el pagament domiciliat. En contrapartida, cal ser conscient que el rebut bancari no és un document executiu per si mateix i, per tant, podem demanar que se'ns anul·li el càrrec en el nostre compte en un termini establert pels bancs, que és públic i que es pot conèixer en cada moment. Els pagaments es poden retrocedir en tot moment pero hi ha uns terminis.

En els mercats financeres hi ha la necessitat de situar constantment fons d'un banc a altre per suplir necessitats pròpies, pagaments/cobraments per operacions per compte propi i operacions per compte de tercers. Aquesta necessitat es resol amb transferències de fons segons diferents modalitats.

Bàsicament, la transferència bancària per ordre d'un client s'origina reintegrant un import d'un compte amb l'ordre que sigui ingressat en un altre d'una altra entitat, per regla general, a nom d'un altre beneficiari. S'anomena traspàs quan els diners es transfereixen dintre de la mateixa entitat, independentment de si és o no el mateix titular.

Així, doncs, de manera general es pot dir que un banc instrumenta una ordre de transferència en una determinada plataforma de pagament en què està donat d'alta amb la resta d'entitats financeres. Aquestes plataformes són diverses i el seu ús depèn de l'àmbit en què es vol fer la transferència de fons.

Així, cada país té un sistema intern en què es poden fer les transferències de fons en un mercat domèstic i solament en la moneda local. Generalment, aquest mercat s'usa per realitzar les ordres dels clients i la valoració no es fa mai el mateix dia, és a dir, el banc carrega l'import de la transferència en valor el mateix dia de l'operació, però, tot i que es tracta de plataformes informàtiques, el beneficiari no la rep fins un o dos dies després.

En el cas de les operacions interbancàries, generalment si les transferències de fons són d'imports elevats, per evitar diferències en la data valor entre el dia de transmissió i el dia de recepció, aquestes es fan mitjançant la plataforma interbancària del Banc Central; en el nostre cas, el Banc d'Espanya i l'operació es fa en valor el mateix dia, però és obligatori que les dues entitats tinguin compte aquesta entitat i que l'ordre s'origini per la plataforma interbancària que solament esta disponible per a aquest tipus d'entitats bancàries.

Existeixen altres plataformes internacionals per realitzar transferències interbancàries a nom dels bancs i dels seus tercers, com poden ser la plataforma Target (plataforma de mitjans de pagament Europeu), Swift (plataforma d'abast mundial en què es pot transferir qualsevol tipus de divisa des de qualsevol país)...

El sistema operatiu en què s'ordena una transferència es fa de diferents maneres: es pot tramitar a l'oficina on tenim dipositat el nostre compte, però també es pot fer personalment, per ordre telefònica o per via informàtica mitjançant el nostre ordinador. Els dos últims requereixen generalment claus d'identificació del client.

De qualsevol manera, sigui quin sigui el sistema emprat per ordenar la transferència, s'han de proporcionar al banc totes les dades del destinatari:

Numeració del compte (IBAN)

Concepte pel qual s'ordena la transferència

És cert que el descompte sobre efectes comercials és un dels serveis bancaris més utilitzats per les empreses, especialment perquè es fa servir per les dues parts com un vehicle de crèdit. En els casos que no és possible instrumentar aquest servei, bé sigui perquè la situació de l'empresa com a client no és prou bona, bé perquè el paper comercial tampoc no ofereix prou confiança per al banc, no és possible fer una operació de descompte comercial.

L'alternativa per l'empresa que disposa d'efectes que no pot o no li interessa de descomptar és sens dubte la gestió de cobrament d'aquests efectes. Aquests serveis també els ofereixen els bancs i és una font important de comissions. Així, doncs, les empreses amb lletres, rebuts..., generalment pendents de cobrar a curt o mitjà termini, tenen l'opció de convertir-los en diners mitjançant la gestió del seu cobrament que els ofereixen les entitats bancàries, servei, com s'ha dit, alternatiu al descompte comercial.

La gestió de cobrament està suportada per un contracte que obliga les dues parts en el sentit que l'entitat bancària cobra els efectes que han estat prèviament lliurats per l'empresa i aquesta rep l'import del cobrament pagant al banc una comissió per aquesta gestió de cobrament en el moment del venciment.

Les principals despeses de la gestió de cobrament i que generalment l'entitat bancària carrega al client per la gestió de cobrament són:

Comissió per la gestió de cobrament.

Despeses de correus i comunicacions amb el client.

Import de l'IVA aplicat sobre l'import de la comissió.

En resum, els diferents moments que identifiquen aquesta operatòria són els següents:

En la majoria dels casos el client és una empresa, i lliura les lletres o els rebuts a l'entitat bancària uns quants dies abans del venciment perquè hi hagi temps suficient per a la seva compensació.

L'entitat bancària situa en el seu venciment els efectes lliurats a la cambra de compensació per cobrar-ne els imports.

L'entitat bancària, una vegada ha cobrat els imports dels efectes en gestió de cobrament, els abona al client i carrega, a la vegada, les comissions i les despeses de la gestió, com també els impostos de l'operació corresponents.

Tot producte financer disposa d'un mercat en què es poden fer tot tipus de transaccions financeres i, òbviament, la moneda estrangera també té el seu. Així, doncs, la moneda estrangera o divisa, com habitualment es coneix, es pot comprar i vendre en el mercat de divisa, el mercat financer més important i més gran del món en què l'activitat no para durant les vint-i-quatre hores del dia.

La divisa es contracta en cada país dins d'un únic mercat global en el qual es cotitzen totes les divises del món. És un mercat complex en què les compres i les vendes de divisa es realitzen contínuament. Hi ha entitats financeres que tenen intenció de comprar una divisa determinada i altres que estan disposades a vendre. El bescanvi solament es realitza si s'arriba a un acord o punt d'equilibri en què la compravenda d'una divisa contra una altra queda fixada a un tipus de canvi; hi ha de dos tipus:

Hi ha un mercat de divises que té la funció de posar en contacte compradors i venedors de divises, entitats financeres que estan disposades a comprar i vendre generalment amb l'objectiu de donar una contrapartida a les necessitats dels seus clients, especialment a importadors i exportadors per poder canalitzar els fluxos de divises que es produeixen per la seva activitat.

És a dir, un importador que disposa d'euros que ha cobrat per la venda de mercaderies en el seu país comprarà divisa per pagar els proveïdors al seu país d'origen. En el cas d'un exportador, aquest rebrà les divises pel cobrament de les mercaderies que havia exportat a altres països, les qual vendrà per rebre a canvi euros que han de servir per atendre pagaments interns relatius a la seva activitat.

És evident que, a més d'aquestes raons, ni ha d'altres que impliquen una necessitat de compravenda de divises o moneda estrangera, per exemple, el turisme, les remeses d'emigrants/immigrants..., que fan que la contractació no es realitzi tan sols amb operacions en efectiu. Realment, i tal com s'ha dit, el mercat de divises és un mercat interbancari d'àmbit mundial i només els bancs grans o intermediaris especialitzats ( brokers) estan admesos i autoritzats per operar directament en els mercats de divises.

En aquests mercats, les compres i les vendes de divises es contracten per telèfon i per les pantalles d'ordinador, de manera que es pot accedir a qualsevol mercat a qualsevol hora del dia. És un mercat lliure i el tipus bancari en cada entitat el fixa ella mateixa, prenent com a referència els tipus oficials publicats pel Banc Central Europeu.

En moltes operacions comercials es requereix fer càlculs de canvi de moneda dòlar-euro.

Les característiques que defineixen la compravenda de la moneda estrangera són: operacions en efectiu, operacions al comptat, operacions a termini, fixació de preus, operacions encreuades i risc de canvi. Vegem-les detingudament:

* Assegurances de canvi. Operacions a termini. Degut a les necessitats empresarials, especialment pel que fa a pagaments i cobraments en divises per part de l'importador i els exportadors, s'originen les operacions de compra i venda de les divises a termini, també anomenades assegurances de canvi. Aquestes operacions, igual que en el cas anterior, es contracten dos dies hàbils abans del valor de l'operació en què es calcula el preu inicial de l'operació, i la diferencia principal que les distingeix de les compres i vendes a comptat és que aquestes tenen un preu i una data final en la qual es materialitza l'operació de compra o venda. L'avantatge d'aquesta operació és que en data de comptat pot fixar el preu d'una compra o venda de qualsevol divisa que es farà a futur (dos mesos, un any...), i s'elimina totalment el risc de canvi en què podria incórrer l'importador o l'exportador si la divisa que vol comprar o vendre s'enforteix o deprecia respecte de la del país.

Fixació de preus. Cal distingir entre els preus d'oferta i de demanda de les operacions de compra i venda en efectiu, en què generalment es proporcionen els preus en unes llistes amb dues columnes que són els preus que estan disposades a pagar les entitats de crèdit per vendre i comprar en efectiu diferents monedes estrangeres. Generalment, aquests preus són més estàtics i es canvien setmanalment, segons referència del Banc d'Espanya, però amb marges o comissions distintes que aplica cada entitat financera i que afecten, òbviament, el preu final de l'operació. Cal tenir presente que:

Pel que fa a la fixació de preus per la divisa, també s'acostumen a publicar en temps real els preus mitjançant taules de doble cotització. En la columna de l'esquerra de la taula s'indiquen els preus als quals les entitats financeres estan disposades a comprar les diferents divises ( bid price), i en la columna de la dreta de la taula apareixen uns preus més alts que els de l'esquerra, que signifiquen el preu al qual esperen vendre la mateixa divisa ( ask price).

Tècnicament, aquest funcionament en el mercat de divises es descriuria de la manera següent: mitjançant la mitjana aritmètica dels dos preus, s'aconseguiria el preu de mercat i, atès que la persona que cotitza ( dealer) coneix aquest preu, li resta o li suma la mateixa quantitat el seu marge ( spread) i obté d'aquesta manera els preus a què esta disposat a comprar o vendre ( bid i ask) la divisa.

Operacions encreuades. Especialment amb divises que no són habituals de contractar en països que no estan relacionats amb la divisa que es vol comprar o vendre, pel fet de no tenir un preu directe amb la divisa del país, s'usa la fixació de preus encreuats amb altres divises que sí que tenen cotització amb la divisa referenciada.

Risc de canvi. Els tipus de canvi evolucionen guanyant i perdent valor respecte a altres divises en el transcurs del temps i, per tant, en cas que el valors assolits per un tipus de canvi determinat resultin perjudicials per a alguns agents econòmics que operen en el mercat de divises, i aquest perjudici arribi a ser considerable, és possible que aquest es plantegi a priori buscar una cobertura. Cal tenir present que:

En el cas concret dels importadors i exportadors és evident que necessiten assegurar-se que la seva activitat comercial no està exposada a fluctuacions no desitjades dels preus de la divisa respecte de la moneda local.

Des que es formalitza l'operació de compra o venda de les mercaderies i, per tant, es fixa l'import a pagar o a cobrar en la divisa, si no es pacta un preu tancat de compra o de venda de la divisa per atendre el flux futur per al pagament o cobrament de les mercaderies, és possible que amb el període de temps el valor de la divisa no sigui el mateix que quan s'ha pactat la venda de les mercaderies i pot ocasionar pèrdues no esperades que són alienes a l'activitat típica de l'empresa. Una operació comercial, si no es fa la corresponent cobertura (compra o venda de la divisa a terminis), pot derivar en una operació especulativa.

Les comissions per canvi de divises estan subjectes a l'IVA, però exemptes d'acord amb l'article 20.1.18 de la llei de l'IVA.

Una empresa catalana compra maquinària als EUA per un import de 200.000 dòlars.
Calculeu l'import de la compra per a l'empresa si el pagament es fa per una transferència instrumentada en un compte bancari en euros, en què la comissió és d'1,5 sobre l'import d'adquisició, tenint en compte que la compra es fa el dia 9 de febrer amb un canvi segons la figura on l'empresa ha de comprar els dòlars i el banc li ven.

Figura Taula de cotitzacions de diferents divises el 09-2-20XX

Solució:

La banca telefònica s'ha d'entendre com la prèvia a la banca electrònica. És a dir, el servei que oferia la banca tradicional abans de la irrupció de les noves tecnologies. I era tan senzill com atorgar-li al client de l'entitat financera un número de telèfon i una clau secreta que li permetia identificar-se i mitjançant una trucada telefònica poder fer tots els serveis que aquesta oferís, ja fossin transferències, consulta del saldo o pagaments de rebuts. Tot molt més limitat i primitiu a ulls d'ara, quan fins i tot es poden celebrar contractes perfectament vàlids mitjançant el mòbil.

La majoria de les entitats financeres segueixen oferint aquest servei complementàriament a la banca electrònica per a aquells clients que tinguin menys destresa en l'ús de les noves tecnologies.

Per la seva banda, el concepte " banca electrònica" és tan ample i en constant i ràpida evolució que pot portar a la confusió. Conceptualment consisteix en l'accés mitjançant algun aparell electrònic (telèfon mòbil, ordinador, tauleta...) als serveis que ofereixen online les entitats bancàries.

Amb l'aparició i el desenvolupament de les noves tecnologies, especialment Internet, la banca electrònica s'ha convertit en un desafiament per a la banca tradicional, tant per l'aparició de nous competidors amb una visió plenament digital del negoci com pel repte de consolidació d'un nou canal d'actuació, al qual s'han hagut d'adaptar per sobreviure però que també els ha significat una oportunitat d'expansió del negoci i una millora en la seva estructura de costos amb la forta reducció del nombre d'oficines bancàries.

La utilització de serveis bancaris en línia (banca electrònica) permet a l'usuari realitzar diverses operacions (sol·licitar crèdits, bloquejar targetes de crèdit, obtenir extractes bancaris, transferir fons...) sense necessitat d'acudir a l'entitat física. Els productes financers en línia són còmodes (serveis totes les hores de tots els dies), ràpids, d'accés global i rendibles (estalvi de temps i sense comissions).

Gairebé l'única excepció seria l'obtenció de diners físics, tot i que s'estan articulant noves possibilitats que van més enllà de les oficines bancàries i els caixers automàtics. Cal tenir en compte, a més, la tendència a la desaparició del diner físic.

Les passarel·les de pagament estan relacionades amb el comerç electrònic i són el sistema que permet al venedor acceptar targetes de crèdit i altres sistemes de pagament electrònic com ara Paypal, Apple Pay, Square o d'altres semblants. S'anomenen també TPV virtuals perquè són l'equivalent a les terminals en punts de venda (TPV) físiques dels comerços al detall, i com aquestes, són un servei que automatitza mitjançant una sèrie de processos informàtics segurs l'operació de pagament entre el client i el venedor.

En les nostres relacions financeres, l'ús dels telèfons intel·ligents és cada cop més usual, freqüent i divers. La innovació és constant i podem fer servir aplicacions en què el mòbil substitueix la targeta de crèdit física com ara Google Pay o Apple Pay, o bé aplicacions com Bizum, que permeten transferències immediates entre els seus usuaris utilitzant solament els números de telèfon.

Aquesta revolta dels serveis financers es resumeix en el concepte Fintech, resultat de la unió de les noves tecnologies i el negoci bancari, el qual està significant un canvi disruptiu en el negoci financer tradicional. Els avenços tecnològics estan permetent la irrupció de nous actors en el sector, oferint serveis de banca de forma molt accessible i amb una cultura radicalment diferent que l'estan canviant per sempre més. El ràpid creixement, tant en gamma de productes com en volum d'usuaris, així ho demostra. Aquest sector s'ha vist reforçat per l'interès de la UE a regular-lo i dotar-lo d'una màxima seguretat mitjançant l'aprovació, el 2015, de la Directiva Payments Services Directive 2, amb efectes des del gener del 2018, per aconseguir uns pagaments electrònics més segurs i innovats.

És un fet que en els darrers anys totes les entitats financeres han augmentat els serveis a més de centrar la seva activitat en els productes o serveis genèrics, que des de la seva fundació sempre havien comercialitzat en el sector financer.

Les entitats financeres van passar de contractar llibretes d'estalvi, comptes corrents, comptes a termini amb diverses modalitats, préstecs, crèdits, pòlisses de crèdit, targetes, pagament i cobrament de xecs..., a, progressivament, oferir altres tipus de productes que fins aquell moment no havien comercialitzat.

Altres productes complementaris i evolutius més destacats de l'activitat bancària són:

Intermediació de valors mobiliaris: les entitats bancàries ofereixen serveis relacionats amb la titularitat dels valors mobiliaris com la compravenda de valors en el mercat secundari (accions, lletres del tresor...), tràmits de cobraments de dividends, drets de subscripció o dipòsits de valors...

Assegurances: des de les oficines bancàries s'ofereixen productes d'assegurança per a la cobertura de diferents riscos. Les assegurances de la llar i vida estan molt lligades a la concessió d'hipoteques d'immobles per part de les entitats financeres però també s'ofereixen altres tipus d'assegurances com les d'automòbil o de protecció de la llar contra robatoris.

Avals i garanties: servei que ofereixen les entitats bancàries i també són una forma indirecta de finançament ja que és un producte d'actiu.

Caixes de seguretat: servei que ofereixen les entitats financeres als seus clients, donant opció a un lloguer d'una caixa forta custodiada dins de les instal·lacions de la mateixa entitat financera.

Dipòsits lligats a serveis d'ajut social (persones grans, malalts, invàlids...): l'objectiu de les entitats financeres és, en lloc d'interessos pels estalvis dipositats, afavorir els clients amb la cobertura d'algunes de les necessitats potenciant la prestació de serveis per a la vida quotidiana.

Venda d'entrades per a espectacles: algunes entitats bancàries han creat, mitjançant la xarxa d'oficines i de caixers automàtics, la venda d'entrades en qualsevol acte lúdic o d'oci de la seva zona (cines, teatres i espectacles en general).

Venda de viatges: des de la xarxa d'oficines es negocien viatges en grup, i en algunes entitats es regalen viatges per la contractació de determinats productes financers, de manera directa o per sorteig entre els clients que els han contractat.

# data[].attributes.attachment_link.description
Les operacions de serveis bancaris són prestacions complementàries que comporten o propicien les operacions actives i passives, fetes per les entitats per als clients mitjançant el cobrament de comissions o no. En les operacions de serveis, l'entitat bancària no adopta una posició deutora o creditora i, per tant, no impliquen finançament o inversió de fons, ni assumpció de riscos per a cap de les parts.

# data[].attributes.body
Fintonic

Goodbudget

Monefy

# data[].attributes.body
Asana

Google keep

Google tasks

Monday

Trello

Forest

Habitica

Microsoft to do

Monday.com

Notion

Omifocus

Todoist

# data[].attributes.attachment_link.title
Google Calendar - Sign in to Access & Edit Your Schedule

# data[].attributes.attachment_link.description
Access Google Calendar with a Google account (for personal use) or Google Workspace account (for business use).

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Carpeta Ciudadana es un espacio personal on-line que te facilita la relación con las Administraciones Públicas.

Puedes enviar aportaciones y propuestas y así contribuir en su evolución futura descrita en la hoja de ruta.

¿Cómo puedo acceder a Mi Carpeta Ciudadana?

El acceso a Mi Carpeta Ciudadana requiere que te identifiques mediante Cl@ve, el sistema seguro de identificación con las administraciones públicas. Puedes utilizar el DNI-electrónico, cualquier certificado electrónico reconocido y también los sistemas de claves concertadas clave PIN y clave Permanente.

Si aún no dispones de tu credencial electrónica de identificación con las Administraciones Públicas, puedes solicitar el alta en cl@ve. Tienes toda la información sobre el proceso de registro en la web de Cl@ve . Entre las opciones posibles, podrás obtener de forma rápida una credencial de nivel de seguridad más básico utilizando la opción de registro por videollamada.

Si necesitas ayuda adicional para utilizar el sistema Cl@ve, puedes obtenerla a través de los siguientes medios:

A través del portal de información de Cl@ve .

Por teléfono, llamando al teléfono 060.

Dejando un mensaje en nuestro Buzón de atención .

¿Qué ofrece Mi Carpeta Ciudadana?

En Mi Carpeta Ciudadana puedes comunicarte con las Administraciones y, además, consultar diferentes datos personales y tus citas previas, acceder a información sobre diversos procedimientos, informarte sobre tus notificaciones pendientes de leer y del estado de los expedientes en trámite, o recibir avisos y alertas.

A continuación aparece un listado de pestañas con temas que pueden ser de tu interés. Para navegar por dicho componente debes utilizar el teclado. Para acceder al contenido de una pestaña concreta, debes pulsar en primer lugar la tecla "Intro". A continuación, de forma conjunta, debes pulsar las teclas "Control" y "Espacio". Y posteriormente después de acceder a la última pestaña del listado, podrás acceder al contenido seleccionado.

Educación y formación

Titulaciones

Muestra un resumen de las titulaciones universitarias y no universitarias disponibles en los Registros Nacionales de Titulaciones.

Así como también es posible consultar las matrículas universitarias disponibles en los registros de las universidades españolas y los datos de las formaciones sanitarias especializadas pertenecientes al Ministerio de Sanidad.

Podrás consultar las convocatorias de becas, ayudas y premios en las que constas como becario por año de la convocatoria del Ministerio de Educación y del Ministerio de Universidades.

Situación personal y familia

Justicia

Consulta de antecedentes penales y de ausencia de antecedentes de delitos de naturaleza sexual.

Consulta tu certificado literal de nacimiento.

Vehículos y transportes

Transparencia

¿Tengo notificaciones?

En Mi Carpeta Ciudadana puedes conocer las notificaciones que tienes pendientes de leer de múltiples administraciones públicas de todos los niveles administrativos a través de la Dirección Electrónica Habilitada Única - DEHú. También podrás acceder a los anuncios de notificación en el Tablón Edictal Único.

¿Cómo presento un escrito o solicitud?

Realiza solicitudes por el Registro Electrónico General de la AGE (REC), consulta tus solicitudes presentadas en una administración pública con destino a otra y conoce su estado.

¿Qué expedientes tengo abiertos?

Consulta los expedientes que tienes registrados con los diferentes organismos. Puedes acceder, tanto a los expedientes relacionados con la Administración General del Estado, como a los de las Comunidades Autónomas adheridas.

Mis documentos

Consulta los documentos que tienes registrados con tu usuario. Puedes acceder, tanto a la última versión de tus documentos como al histórico de estos. También puedes optar a compartir los documentos disponibles copiando su enlace.

¿Necesitas más información?

Amplía la información sobre los servicios ofrecidos en cada sección de Mi Carpeta Ciudadana y consulta el detalle de las administraciones públicas involucradas accediendo al portal de Más información .

Si tienes alguna duda más puedes acceder al formulario de consulta .

# data[].attributes.attachment_link.description
Carpeta Ciudadana es un espacio personal on-line que te facilita la relación con las Administraciones Públicas. Puedes enviar aportaciones y propuestas y así contribuir en su evolución futura descrita en la hoja de ruta. El acceso a Mi Carpeta Ciudadana requiere que te identifiques mediante Cl@ve, el sistema seguro de identificación con las administraciones públicas.

# data[].attributes.attachment_link.title
Il·lustre Col·legi de l’Advocacia de Figueres – Alt Empordà

# data[].attributes.attachment_link.description
Accedeix a "Necessito un advocat i no el puc pagar"

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Aquest servei té com a finalitat oferir un assessorament jurídic específic a les persones estrangeres amb baixos recursos econòmica i en tràmits vinculats a la seva situació regular al nostre país. Entre d'altres: sol·licitud de permís de residència de treball, reagrupament familiar, sol·licitud de nacionalitat, regularització en circumstàncies excepcionals, renovacions de permisos, arrelaments socials, etc.

El servei s'ofereix de forma conveniada amb Caritas Diocesana de Girona i mitjançant un/a professional/a del dret.

L'assessorament jurídic es realitza a nivell individual un dia a la setmana en horari de matins als locals de Caritas Figueres (divendres de 9 a 13h)

Ubicació: oficines de Caritas Figueres (Plaça St. Vicenç de Paül, 5)

A nivell grupal es fa una sessió específica dins les jornades del Curs d'Acollidora

Per accedir a aquest servei cal demanar cita prèvia al telèfon 972 504152.

# data[].attributes.attachment_link.title
Servei d'atenció jurídica en matèria d'estrangeria

# data[].attributes.attachment_link.description
Assessorament jurídic a les persones estrangeres en tràmits vinculats a la seva situació regular al nostre país

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
El Servei d'Orientació Jurídica de l'Il*lustre Col*legi de l'Advocacia de Figueres - Alt Empordà és un servei prestat en col*laboració amb el Departament de Justícia, Drets i Memòria de la Generalitat de Catalunya
L'Il*lustre Col*legi de l'Advocacia de Figueres - Alt Empordà assumeix la funció d'orientació prèvia a totes aquelles persones que tinguin un problema jurídic. A més, assessora als peticionaris de justícia gratuïta, informa sobre el compliment dels requisits necessaris per al seu reconeixement i l'auxili en la redacció dels impresos normalitzats de la sol*licitud, resolent i instruint també de manera provisional les sol*licituds d'Assistència Jurídica Gratuïta, que se formulen en l'àmbit de l'Il*lustre Col*legi de l'Advocacia de Figueres - Alt Empordà.

El Servei d'Orientació Jurídica (SOJ) és un servei gratuït d'atenció personalitzada. Presten aquest servei els catorze col*legis de l'advocacia de Catalunya amb personal propi i professionals de l'advocacia en exercici d'entre els inscrits en el col*legi de l'advocacia corresponent a la població on es presta el servei.

El SOJ proporciona un primer consell orientador a qualsevol ciutadà que s'hi adreci i informa sobre la possibilitat d'acudir als tribunals o de recórrer a les vies alternatives de resolució de conflictes, però no redacta cap document ni tramita cap assumpte.

A més, després de l'entrada en vigor de la Llei 1/1996, de 10 de gener, d'assistència jurídica gratuïta, aquest servei també assessora els ciutadans respecte del dret a obtenir l'assistència jurídica gratuïta i de la documentació necessària per sol*licitar-la, i atès que els col*legis de l'advocacia s'encarreguen de la tramitació d'aquestes sol*licituds, en molts casos, tot i que es tracta de serveis diferents, coincideixen en el lloc i la persona que els ha de dur a terme.

L'assessorament que presta aquest servei és de caire general, i per tant, les consultes que s'hi poden formular abasten la totalitat de les matèries jurídiques que regulen les relacions socials:

separacions

divorci

mediació familiar

arrendaments d'habitatges

contractes de compravenda

accidents de trànsit

assegurances, etc.

# data[].attributes.attachment_link.title
Il·lustre Col·legi de l'Advocacia de Figueres - Alt Empordà

# data[].attributes.attachment_link.description
El Servei d'Orientació Jurídica de l'Il*lustre Col*legi de l'Advocacia de Figueres - Alt Empordà és un servei prestat en col*laboració amb el Departament de Justícia, Drets i Memòria de la Generalitat de Catalunya L'Il*lustre Col*legi de l'Advocacia de Figueres - Alt Empordà assumeix la funció d'orientació prèvia a totes aquelles persones que tinguin un problema jurídic.

# data[].attributes.attachment_link.description
Consulta els telèfons de Protecció Ciutadana, les Urgències Mèdiques o d’Avaries.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
El CAP que us correspon es determina a partir del vostre domicili.

Podeu consultar el CAP que teniu assignat si introduïu la vostra adreça en aquest cercador. També podeu esbrinar-ho des de La Meva Salut. Si encara no sabeu què és o com accedir-hi, informeu-vos-en aquí.

Podeu consultar quin/a metge/essa o pediatre/a teniu assignat/da des de La Meva Salut. També podeu preguntar-ho directament al CAP.

Sí, perquè el canvi d'adreça pot implicar també el canvi del CAP que teniu assignat. Podeu notificar-ho directament al CAP o trucar al 061 Salut Respon.

Sí, podeu sol·licitar el canvi de CAP, però heu de saber que tot i que accedireu a la majoria de prestacions al CAP que hàgiu triat, alguns serveis sanitaris els continuareu rebent de l'equip d'atenció primària (EAP) assignat per la vostra adreça de residència.

Sí, podeu canviar de metge/essa o de pediatre/a dins del mateix CAP. De tota manera, tingueu en compte que el canvi està subjecte a la disponibilitat que el metge/essa que escolliu tingui per assumir l'atenció a noves persones.

Podeu demanar visita:

A través de l'accés a La Meva Salut.

Per internet. A la majoria de CAP podeu demanar hora per Internet amb el codi d'identificació personal (CIP) de la targeta sanitària individual.

Presencialment.

A l'atenció especialitzada us hi ha de derivar un professional d'atenció primària. Per tant, caldrà que us adreceu al vostre CAP per demanar la visita.

Si teniu accés a La Meva Salut, podeu entrar a la secció La Meva Agenda, on podeu consultar totes les visites i les proves que teniu programades. També hi trobareu un arxiu digital que us podeu descarregar per integrar-lo i sincronitzar-lo amb la vostra agenda personal. En cas que encara no tingueu accés a aquest servei, podeu trucar directament al centre perquè us recordin la data i l'hora de la visita o, si heu programat la visita per internet, podeu accedir a aquesta informació des de la programació de visites mitjançant el codi d'identificació personal (CIP) de la targeta sanitària individual.

Si no podeu assistir a una visita, és important que l'anul·leu perquè altres persones puguin aprofitar-la. En la majoria de CAP, podeu fer-ho per internet, des de l'aplicatiu de programació de visites, amb el codi d'identificació personal (CIP) de la targeta sanitària individual. També podeu adreçar-vos directament al CAP. Recordeu que fer un bon ús dels serveis sanitaris és responsabilitat de tothom.

Molts CAP tenen atenció continuada fora del seu horari habitual i els caps de setmana i, a més, a molts indrets del territori es disposa de centres d'urgències d'atenció primària (CUAP) que estan oberts les 24 hores del dia. Consulteu la llista de centres que ofereixen atenció continuada i urgent.

De tota manera, per evitar-vos temps d'esperes i desplaçaments innecessaris, el més recomanable és que truqueu al 061 Salut Respon, on metges i infermers us informaran del centre on us podeu adreçar i, si cal, us enviaran un professional sanitari a domicili o una ambulància.

És un centre per atendre urgències, obert 24 hores. Cal recordar que a les urgències dels hospitals sempre tenen preferència els pacients amb urgències de risc vital per això és recomanable adreçar-se als CUAP.

És un servei d'atenció telefònica les 24 hores, tots els dies de l'any, per consultes de salut i, si teniu una urgència, hi podeu trucar sempre.

# data[].attributes.attachment_link.description
A Catalunya hi ha més de 400 centres d'atenció primària, alguns dels quals són centres d'atenció continuada. També hi ha hospitals, centres sociosanitaris i centres i equipaments que ofereixen serveis d'atenció a la salut mental. Amb aquest cercador de centres i equipaments del CatSalut podeu localitzar-los a partir de l'adreça, per regió sanitària, per comarques i pel nom del centre.

# data[].attributes.attachment_link.description
Consulta aquí els centres sanitaris de la ciutat

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
La seva àrea d'influència se centra en la comarca de l'Alt Empordà, que està formada per 68 municipis i compta, aproximadament, amb una població de 140.000 persones.

El centre atén les necessitats del dia a dia dels habitants de la comarca i disposa de la tecnologia assistencial necessària per donar resposta als problemes de salut més freqüents.

L'organització garanteix l'ingrés i l'assistència dels pacients en les unitats d'hospitalització durant les 24 hores del dia i tots els dies de l'any.

# data[].attributes.attachment_link.title
Hospital de Figueres - Fundació Salut Empordà

# data[].attributes.attachment_link.description
L'Hospital de Figueres proveeix serveis de salut d'atenció especialitzada La seva àrea d'influència se centra en la comarca de l'Alt Empordà, que est...