# data[].attributes.body
Eleven kan beskrive sociale uligheder i Danmark og i verden med begreber og data samt diskutere kulturs betydning for individer og grupper

# data[].attributes.body
Kultur og fællesskaber. Findes der én fælles dansk national kultur?
Det multikulturelle samfund. Skal minoriteter have samme rettigheder?
Sociale forskelle i Danmark. Findes der fattigdom i velfærdsstaten, og er Danmark et klassesamfund?
Flygtninge og indvandrere. Hvordasn er det politisk forsøgt at få integrationen til at lykkes?

# data[].attributes.attachment_link.title
Kultur og sociale forskelle | Samfundsfag 8-10 | Gyldendals fagportaler

# data[].attributes.attachment_link.description
Kultur og sociale forskelle Af Anders Stig Christensen Er der forskel på folk? Der bor over 5 mio. mennesker i Danmark, som alle er forskellige, men som også har meget til fælles. Når man går ind i et supermarked eller ned ad gågaden i en by i...

# data[].attributes.attachment_link.description
Der er over 100 campingpladser i Danmark, hvor folk bor ulovligt hele året rundt. Beboerne er først og fremmest samfundets fattigste, som ellers ville være hjemløse eller bare helt på røven.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vi skal værne om den velfærdsstat, som generationer har opbygget med sociale rettigheder og indkomster, der er til at leve af.

Ægte socialpolitik skal afskaffe fattigdom

Reformer af blandt andet førtidspension og kontanthjælp har gjort børn og voksne fattige ud fra myten om, at økonomisk incitament tryller syge raske og arbejdsløse i job. Det er beskæftigelsespolitik med enøjet fokus på at piske folk til at arbejde. Vi vil have socialpolitik med blik for livskvalitet tilbage. Det kræver ydelser, der er til at leve af, så det ikke fører til social katastrofe at blive syg eller miste jobbet.

Vi skal investere - ikke skære i velfærd

I et rigt land som Danmark kan vi afskaffe fattigdom, hvis vi fordeler goderne bedre og investerer i vores fælles velfærd. Vi ønsker et stærkt velfærdssamfund, fordi det er mere socialt retfærdigt - og fordi det skaber en sund økonomi. Det er velfærdstaten, der har givet os lav arbejdsløshed og kriminalitet, men høj velstand og tryghed. Dét skal vi udvikle og værne om, ikke spare væk.

Nej til almisser, ja til rettigheder

Sociale ydelser skal være en ret for alle, ikke en almisse, som man skal være særligt ydmyg og taknemmelig for at få. Det må aldrig blive en skam at behøve hjælp fra det offentlige. Vi bidrager jo alle til fællesskabet på hver vores måde. Og vi kan alle få særligt brug for det, hvis vi eksempelvis får et barn med handikap eller mister jobbet.

# data[].attributes.attachment_link.description
Reformer af blandt andet førtidspension og kontanthjælp har gjort børn og voksne fattige ud fra myten om, at økonomisk incitament tryller syge raske og arbejdsløse i job. Det er beskæftigelsespolitik med enøjet fokus på at piske folk til at arbejde. Vi vil have socialpolitik med blik for livskvalitet tilbage.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Socialpolitik er en grundsten i vores velfærdssamfund. Mennesker, der har brug for social hjælp, skal kunne regne med, at der er et sikkerhedsnet, som kan gribe og hjælpe dem, når de får brug for det.

Alle mennesker er forskellige og har forskellige udfordringer - om det så er børn, socialt udsatte, syge, udviklingshæmmede eller andre. Alle disse grupper skal kunne regne med en god behandling, som sætter deres behov og livskvalitet først.

Socialpolitikken i Danmark er desværre langtfra perfekt. Der er for lidt fokus på den enkelte, for lidt frit valg til borgerne og for få muligheder for private socialtilbud, som kan komme borgerne til gavn og skabe en bedre service.

Det er vigtigt, at vi fremmer tilknytningen til arbejdsmarkedet for socialt udsatte borgere. For at være i beskæftigelse er det bedste middel til at blive en del af samfundet og øge livskvaliteten for vores udsatte borgere. Derfor vil vi gøre det mere attraktivt at komme i arbejde, bl.a. ved at sænke skatten på arbejde markant, så udsatte og andre har større incitament til at komme i job.

Lige så vigtigt er det, at vi skaber gode muligheder for børn i Danmark. Det gælder især ift. dagtilbud, hvor Liberal Alliance vil sikre, at forældre altid kan vælge private dagtilbud til deres børn. Det skaber bedre mulighed for, at børnenes behov kan opfyldes, og hvis man ikke er tilfreds med det offentlige tilbud, skal der altid være et alternativ.

I den forbindelse er frit valg og private velfærdstilbud for både børn, udsatte og andre borgere helt essentielle for vores velfærdssamfund. Det er ikke en synd at tjene profit på at levere en god velfærd til borgere med behov. Det sikrer tværtimod flere valgmuligheder og mere frihed til den enkelte - til gavn for hele samfundet. Derfor skal staten og politikerne ikke modarbejde private velfærdsudbydere.

Vi mener i Liberal Alliance, at en god socialpolitik sætter borgeren først, fokuserer på den enkeltes særlige behov og præferencer og giver mest muligt frihed og ansvar.

Det gælder især for handicappede, som vi ønsker at give mest muligt frihed, så de kan leve et godt liv med flere udfoldelsesesmuligheder. Derfor ønsker vi at udbrede BPA-ordningen, hvor borgeren selv kan ansætte sin hjælper og dermed være arbejdsgiver. Det giver mere frihed til den enkelte, så man kan vælge en, der opfylder ens behov bedst muligt.

Det frie valg skal også gælde ift. barsel. Derfor ønsker Liberal Alliance at fjerne al øremærkning for både mor og far, så familierne selv kan bestemme barslen. Staten skal ikke blande sig i, hvordan borgerne organiserer deres privatliv, og slet ikke når det handler om noget så intimt som barsel.

# data[].attributes.attachment_link.description
Socialpolitik er en grundsten i vores velfærdssamfund. Mennesker, der har brug for social hjælp, skal kunne regne med, at der er et sikkerhedsnet, som kan gribe og hjælpe dem, når de får brug for det. Alle mennesker er forskellige og har forskellige udfordringer - om det så er børn, socialt udsatte, syge, udviklingshæmmede eller andre.

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
kunsten.nu - Online magasin og kalender for billedkunst

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Kunstmaleren Peter Carlsen er hoppet i kunsthistoriens store gryde og genopliver det monumentale historiske maleri. Ikke for at hylde, men for at vrænge, af nutidens værdier i et splittet dansk samfund.

Hvad kan maleriet i dag? Hvorfor mime døde kunstnere? Peter Carlsen har kastet sig ud i kunsthistoriens dønninger og nyfortolket det monumentale maleri Friheden fører folket (La Liberté guidant le peuple fra 1830, Louvre) af den store franske maler Eugène Delacroix.

Men Frankrigs nationalmaleri bruges helt anderledes aktivt af den danske kunstmaler, der bestemt ikke hylder nationen og kampen for frihed, men tværtimod vrænger og ironiserer over vore udhullede danske værdier og selvforherligelse.

Dét kan maleriet i dag, når det fyldes med nyt indhold, og Carlsen er bestemt ikke mundlam, da KUNSTEN.NU møder maleren i værkstedet til en snak om det politiske maleri idag.

Nationale værdier

"Det, at jeg er begyndt at interessere mig for politiske og nationale emner i mine billeder, har noget at gøre med, at samfundet har ændret sig. Massemediernes fremstiling af vores værdier i dag gør, at jeg har sværere og sværere ved at relatere til det danske samfund," forklarer Peter Carlsen under sit arbejde med det enorme værk på Statens Værksteder for Kunst og Håndværk.

Det er klassisk oliemaleri i den helt store skala, utallige skitser, rekvisitter og ikke mindst arbejdstimer.

På lærredet er en samling mennesker sat i scene: bondemanden, arbejderen, roliganen, præsten, kropsdyrkeren, statsministeren, soldater og nogle objekter, der alle relaterer sig til den danske identitet. Alt iscenesat i en sammensmeltning af by og land, natur og kultur rundt om en fanebærende person.

Det ligner en national hyldest, men...

At vende idyllen på vrangen

"Det er et forsøg på at lave en visuel, ironisk national-kommentar," siger han og uddyber:

"Jeg mimer her Delacroix's Friheden fører folket, som i dag er et fransk nationalikon. Billedet var en hyldest af 'folket' og dem, der omkom under Juli-revolutionen i Paris i 1830."

"Den her heroiske fremstilling af en vision med en stærk symbolik tiltalte mig meget, fordi jeg kunne bruge en heroisk form til at fremstille nogle uheroiske værdisæt i dag. Det ville skabe et humoristisk og ironisk modsætningsforhold. Jeg udtrykker mig i bund og grund for svulstigt om et banalt emne, vender idyllen på vrangen, om man vil," fortæller Peter Carlsen.

Gammel historie med ny kontrast

Peter Carlsen har altid interesseret sig meget for Delacroixs værker. Og det at parafrasere de gamle mestre har været noget, han løbende har taget op i sin karriere:

"I de seneste tre år har jeg så beskæftiget mig en del med det politiske i kunsten og undersøgt, om det kan noget i dag? Jeg tager en historie og fylder den med nyt indhold. På den måde er der ingen genre som er passé, og det føler jeg som en stor befrielse," forklarer Carlsen, der dermed også antyder den dobbelthed som er kendetegnende for hans værker:

"Jeg afbilleder, eller mimer, en verden, som ser realistisk ud - men fylder den med et fordrejet indhold. Der er modsat Delacroix mange tvetydige udsagn i mit maleri. Vi har jo to vidt forskellige mål med vores maleri. Nationalhyldesten står hos mig i stærk kontrast til det, der rent faktisk er på billedet."

Middelmådighedens land

Der er et stærkt nationalt udtryk i billedet, men det en del af ironien i Peter Carlsens øjne, når vi som nation vil være verdensmestre i alt, samtidig med at vi skærer ned på alt.

"Den retorik, mener jeg, har erstattet de reelle værdier. Man snakker om værdierne, fordi de er ved at forsvinde, og det bliver mere og mere skingert i forsøget på at befæste illusionen om, at Danmark er noget helt særligt. Men Danmark er på mange måder et helvedes middelmådigt land."

"Den her klovn med højthævet fane er udtryk for den illusion om, at 'her går det godt', og Danmark er bare så fantastisk. Det er et billede på den her modsætning mellem virkeligheden og den politiske retorik," forklarer Carlsen, kigger på skitsen på den bærbare, som står ved hans side.

Et flygtigt blik på skærmen efterfølges af en lille bevægelse med penslen på det store lærred, og så vurderes indgrebet.

Diagnose over nutidsmennesket

"Jeg synes godt man kan se det som en diagnose af nutidsmennesket, og på den måde er det et historisk maleri, der refererer - omend på en ironisk måde - til nogle nutidige problematikker, værdier og stereotyper."

"Alle dem, der er repræsenteret i maleriet, står for nogle værdier i en stereotyp form og nogle individuelle valg, hvilket er et billede på vores tids individualisering. Man kan godt kalde det et billede på den nutidige samfundssplittelse," siger Peter Carlsen.

På vej i fortabelse

Carlsen har fundet inspiration i de syv dødssynder og teolog Jan Lindhardts bog De syv dødssynder fra 2001, hvor argumentationen er, at de syv dødssynder er blevet dyder i dag.

"Tænk bare på et fjernsynsprogram som Grisk når det gælder! Griskhed er her ikke længere en synd, men en dyd. Det samme gælder frådseri, forfængelighed og liderlighed. Disse nutidige værdier er er en del af skelettet i maleriet og forsøgt repræsenteret ved de personer, der optræder i maleriet."

"De er med andre ord på vej i en fortabelse af en slags midt i al skidtet uden rigtig at være klar over det," forklarer Peter Carlsen og mimer med højthævet arm den centrale person i maleriet, der ligner ham selv forbavsende meget...

Læs også:
Torben Sangilds klumme om affald i kunsten, der tager afsæt i maleriet Fordi du gør en Forskel.

Peter Carlsen er født i 1955. Han tog afgang fra det Kongelige Danske Kunstakademi i 1983.

Inden da blev han skolet inden for den klassiske tegnekunst på Glyptoteket i årene 1975-77.

I 1999 modtog han Statens Kunstfonds treårige arbejdsstipendium. KUNSTEN.NU besøgte ham i Statens Værksteder for Kunst og Håndværk, hvor han har udarbejdet skitse og påbegyndt arbejdet med selve værket.

I starten af februar blev det 270x325 cm store værk rullet sammen (det kunne ikke bugseres ud af døren), da Peter Carlsen det næste halve år er indkvarteret i lokaler ved Det Nationalhistoriske Museum på Frederiksborg i Hillerød, hvor værket færdiggøres og udstilles for første gang i oktober.
Fokusserie:
I værkstedet
I værkstedet er en serie reportager og interviews, der udforsker processen forud for det vi ser. Serien er et nøglehul til kunstnerens værksted, der fokuserer på, hvilke metoder og grundideer forskellige kunstnere arbejder ud fra, og hvilke arbejdsredskaber de bruger.

# data[].attributes.attachment_link.title
Jeg vender idyllen på vrangen - Interview med Peter Carlsen

# data[].attributes.attachment_link.description
Kunstmaleren Peter Carlsen er hoppet i kunsthistoriens store gryde og genopliver det monumentale historiske maleri. Ikke for at hylde, men for at vrænge, af nutidens værdier i et splittet dansk samfund. Hvad kan maleriet i dag? Hvorfor mime døde kunstnere?

# data[].attributes.attachment_link.description
Hvert år tvinges flere og flere mennesker på flugt, og i slutningen af 2021 var hele 89,3 millioner mennesker tvunget på flugt på verdensplan. Siden Rusland invaderede Ukraine i februar 2022, er endnu flere mennesker flygtet. Det betyder, at der nu er mere end 100 millioner mennesker på flugt over hele verden.

# data[].attributes.attachment_link.title
Kan hegn og vagter stoppe flygtninge og migranter på vej mod EU?

# data[].attributes.attachment_link.title
Indfødsretsprøve 2023: Tag en gratis simulation af prøven.

# data[].attributes.attachment_link.description
Er du klar til prøven den 31. maj 2023? Tag en gratis prøve simulation.

# data[].attributes.body
Eleven kan tage stilling til økonomiske problemstillinger og handle i forhold til egen økonomi og samfundsøkonomien

# data[].attributes.body
Er den skandinaviske samfundsmodel den bedste? Fordele og ulemper?
Hvad handler fordelingspolitik om? Hvilke interesser skal prioriteres?
Hvordan hænger det økonomiske kredsløb sammen? Kan vi gøre os uafhængige af andre lande?

# data[].attributes.body
Eleven kan diskutere internationale organisationers rolle for konflikt og samarbejde i verden, har viden om hovedtræk i EU's udvikling og beslutningsprocesser samt indsigt i FN's arbejde og medlemskabet af NATO

# data[].attributes.body
Er Danmark afhængig af andre lande? Og på hvilken måde?
Hvilke fordele og ulemper er der ved at være med i EU?
Hvorfor er Danmark med i NATO i stedet for at erklære sig neutral?
Hvilken rolle spiller FN i forhold til samarbejde om fred, menneskerettigheder og klima? Og hvorfor kan det være svært at blive enig?

# data[].attributes.body
Eleven har viden om politiske grundholdninger og kan identificere ideologisk indhold i politiske udsagn og beslutninger

# data[].attributes.body
Hvordan afspejler ideologiernes grundholdning de politiske partier i Danmark, og hvordan kommer det til udtryk i den politik, der bliver ført?
Bliver Danmark ledet ud fra én bestemt ideologi?

# data[].attributes.body
Eleven kan redegøre for politiske beslutningsprocesser i Danmark og forholdet mellem stat, region og kommune og tage stilling til politiske problemstillinger samt diskutere sammenhænge mellem demokrati og retstat

# data[].attributes.body
Hvordan fungerer direkte og indirekte demokrati?
Hvordan er magten fordelt i Danmark?
Hvorfor er magtens tredeling vigtig i et demokrati?
Hvordan skal samfundet behandle kriminelle - straf eller resocialisering?

# data[].attributes.attachment_link.title
Folketingsvalg | Samfundsfag 8-10 | Gyldendals fagportaler

# data[].attributes.attachment_link.description
Folketingsvalg Af Andres Stig Christensen Ifølge grundloven skal der være valg til Folketinget mindst hvert 4. år. Statsministeren kan dog udskrive valg når som helst, inden de fire år er gået. Når der bliver udskrevet valg, beholder medlemmerne af...

# data[].attributes.attachment_link.title
Magt | Samfundsfag 8-10 | Gyldendals fagportaler

# data[].attributes.attachment_link.title
Kriminalitet og straf | Samfundsfag 8-10 | Gyldendals fagportaler

# data[].attributes.attachment_link.description
Kriminalitet og straf Af Anne Okkels Birk Ronny kommer til at slå sin bedste ven ihjel med et samurai-sværd. Marlenes ex-kæreste overfalder hende og kaster hende ud ad vinduet fra tredje sal, så hun bliver delvis invalideret. Disse to hændelser er...

# data[].attributes.attachment_link.title
Ideologier | Samfundsfag 8-10 | Gyldendals fagportaler

# data[].attributes.attachment_link.description
Ideologier Af Rune Riberholt I loven om folkeskolen står der bl.a.: "Det er frivilligt for eleverne at deltage i tilbud om lektiehjælp ... ". Ændringen af folkeskoleloven blev vedtaget i 2013 af et flertal af partierne i Folketinget. Partierne kunne...

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Valgforskerne har i årtier kortlagt partiernes holdninger i et todimensionelt diagram - også kaldet et politisk kompas. Med hjælp fra analysebureauet Norstat og talknuseren Kenneth Thue Nielsen har Altinget nu fået lavet et opdateret kompas, der illustrerer, hvor landets politiske partier placerer sig i år 2016.

Kompasset placerer partierne i et diagram, hvor den vandrette placering angiver deres fordelingspolitiske holdninger til spørgsmål som økonomi, skat og overførselsindkomster, mens den lodrette placering indikerer holdningerne til værdipolitiske spørgsmål som miljø, udlændinge og hårdere straffe.

I arbejdet med kompasset har Kenneth Thue Nielsen og Norstat trukket på de gamle valgforskeres velafprøvede analysemetode og stillet vælgerne de samme markør-spørgsmål som ved tidligere undersøgelser.

Analysen placerer partierne på baggrund af deres vælgeres svar og bygger således på en præmis om, at partiernes holdninger svarer til summen af deres vælgeres synspunkter.

"Det er klart den bedste og mest præcise metode, vi har til at fastslå, hvor partierne ligger. Politik forandrer sig kontinuerligt, men et parti er nu engang de vælgere, partiet har," siger Kenneth Thue Nielsen.

7 erkendelser
Her er syv erkendelser på baggrund af den dugfriske kortlægning af det politiske Danmark.

1. Radikale er røde
Analysen viser, at Radikale - eller i hvert fald de radikale vælgere - er røde.
De radikale rødder er ... kulturradikale, så det er forventeligt, at partiet er placeret til venstre på den værdipolitiske akse, hvor spørgsmål om indvandring, retspolitik og ulandsbistand er afgørende.

Men Radikale er også et liberalt parti, der vil reformere den offentlige sektor og godt kan lide at sænke selskabsskatten, så det er lidt overraskende, at partiet i den nye analyse ligger solidt til venstre for både midten og Dansk Folkeparti på den fordelingspolitiske akse.

"Det passer jo ikke ligefrem med Radikales optræden de senere år, hvor partiet har presset på for beskæringer af velfærdssamfundet," siger Erik Holstein, Altingets politiske kommentator.

I det hele taget skal partitoppen passe på med at distancere sig for meget fra partiets vælgere, advarer Kenneth Thue Nielsen:
"Radikales iver efter reformer er måske en flitsbue, der er relativt spændt. Det ser i hvert fald ikke ud til, at vælgerne er helt med på den."

2. Ingen grønne borgerlige
Analysen viser, at et af kompassets fire hjørner er tomt.
Valgekspert Kenneth Thue Nielsen kalder det for nok-er-nok-kvadranten. Det er her, de såkaldt grønne borgerlige normalt er placeret. Dem, der både vil have en borgerlig økonomisk politik med lave skatter og en blød værdipolitik, hvor der bliver taget hensyn til miljø, natur og indvandrere.

"Her er der en uudnyttet platform til dem, man engang kaldte de anstændige borgerlige. Det var der, Ny Alliance placerede sig," siger Kenneth Thue Nielsen.
3. Konservative kæmper i skyggen
"Omkring otte procent af vælgerne er grønne borgerlige, og de kan med rette kalde sig politisk hjemløse. Med en profil som Connie Hedegaard som formand ville Konservative have en stærk appel til netop denne gruppe vælgere," vurderer han.

Kenneth Thue Nielsen ser med andre ord et betydeligt konservativt potentiale i at fastholde en borgerlig økonomisk politik, men markere sig mere venstreorienteret på den værdipolitiske akse.

Konservative har i snart mange år fået det ene ringe valgresultat efter det andet. Men det er ikke så mærkeligt, når partiet ligger så tæt på storebror Venstre, som det politiske kompas viser, vurderer Kenneth Thue Nielsen.
"Siden 1990 har der været et klassisk storebror-lillebror-forhold mellem Venstre og Konservative. Når de så ligger nogenlunde samme sted, så bliver det svært for lillebror at gøre sig fri af storebrors skygge," siger Kenneth Thue Nielsen.
Det er dog ikke naturgivet, at en placering tæt på Venstre er en forhindring for konservativ succes, påpeger Erik Holstein.
"I princippet burde de fælles holdninger give Konservative adgang til en større pool af vælgere, men det er partiet jo helt ude af stand til at udnytte i øjeblikket," siger Erik Holstein.
"Det har gennem tiderne svinget lidt, om det var V eller K, der lå længst til højre, men i et halvt århundrede var de reelt søsterpartier. På et tidspunkt overvejede man endda at slå dem sammen," forklarer Altingets politiske analytiker.
5. Det mest højre-orienterede parti er ...
4. Det mest venstreorienterede
parti er ...

6. Alternativet er et yderligtgående parti
... ikke så nemt at kåre.
Før Alternativet kom til, var det en smal sag at udpege Borgens mest venstresnoede gruppe. I langt de fleste spørgsmål lå Enhedslisten nemlig til venstre for alle Folketingets øvrige partier, men Uffe Elbæks entré på den landspolitiske scene har gjort billedet noget mere mudret.
På det værdipolitiske område er Alternativet, ifølge analysen, det mest venstreorienterede parti foran Radikale og Enhedslisten, mens det fortsat er Enhedslisten, der tager prisen på den gamle, fordelingspolitiske akse foran SF og Alternativet, der ligger meget tæt.
Skal man finde en vinder, der tager lige meget hensyn til begge akser, går prisen som Folketingets mest venstreorienterede parti dog fortsat lige akkurat til Enhedslisten.
"Enhedslisten vinder med et mulehår," forklarer Kenneth Thue Nielsen.

... ikke Dansk Folkeparti. I hvert fald ikke, hvis man skal tro det nye politiske kompas.
Kristian Thulesen Dahls tropper er ganske vist placeret som det suverænt mest borgerlige parti på værdipolitikken, men på fordelingspolitikken ligger DF lige lukt i midten.
Liberal Alliance skiller sig til gengæld ud som det økonomisk klart mest borgerlige parti. Da Anders Samuelsens parti samtidig holder sig et godt stykke til højre for midten på den værdipolitiske vertikalakse, må Liberal Alliance siges at være Danmarks mest borgerlige parti, mener Kenneth Thue Nielsen.
"LA kommer meget klart ud som det mest højreorienterede parti på fordelingspolitikken. Når Anders Samuelsen taler liberal dunder, så taler han altså helt i tråd med de vælgere, der står bag ham. Samlet set er Liberal Alliance det mest højreorienterede parti," siger Kenneth Thue Nielsen.

Alternativet har siden sin grundlæggelse lagt afstand til det traditionelle politiske kompas. Til Altinget fortalte Uffe Elbæk dog tidligere i år, at Alternativet "kører lidt frem og tilbage" på den fordelingspolitiske akse, mens han i Politiken har foreslået et helt nyt kompas, hvor der eksempelvis skelnes mellem de kulturelt kreative og kulturelt konservative.
Ifølge Altingets nye politiske kompas er der dog ingen tvivl: Alternativet er et klart venstreorienteret parti.
7. Den radikale trefork er splittet
"Analysen skyder en hvid pil igennem forestillingen om, at Alternativet er et parti, der kan navigere frit. Deres vælgere er ægte venstreorienterede på begge akser, og de vil næppe finde sig i, hvis Uffe Elbæk kigger for meget til højre, når der skal findes samarbejdspartnere i Folketinget," siger Kenneth Thue Nielsen, der får opbakning fra Erik Holstein.

"Alternativets selvopfattelse som et midterparti passer hverken med deres vælgeres holdninger eller deres stemmemønster i Folketinget," siger Altingets politiske analytiker.

Populært sagt er der tre afgreninger af Radikale Venstre i Folketinget: den tidligere radikale kulturminister Uffe Elbæks Alternativet, den tidligere radikale rebel Anders Samuelsens Liberal Alliance og selve Radikale Venstre.

Når man har tre partier, hvis ledere udspringer af det samme parti, af den samme bevægelse og grundlæggende af det samme værdigrundlag, er det nærliggende at forestille sig, at de tre partier - trods forskellighederne - deles om en del af de samme vælgere.

Sandheden er dog, at Liberal Alliances vælgere generelt ligger så langt til højre, at partiet dårligt kan regnes for en deltager i dysten om de ur-radikale vælgere.

"Der er en kæmpe afstand mellem Liberal Alliance og Radikale på begge akser, så de to partier kæmper ikke om de samme vælgere," siger Kenneth Thue Nielsen.
"Til gengæld ligger Radikale Venstre og Alternativet sammen med SF og Enhedslisten ret tæt rent værdipolitisk, så der foregår naturligvis en indædt kamp om de værdipolitisk orienterede venstrefløjsvælgere, herunder nuværende og tidligere radikale kernevælgere."

# data[].attributes.attachment_link.description
Valgforskerne har i årtier kortlagt partiernes holdninger i et todimensionelt diagram - også kaldet et politisk kompas. Med hjælp fra analysebureauet Norstat og talknuseren Kenneth Thue Nielsen har Altinget nu fået lavet et opdateret kompas, der illustrerer, hvor landets politiske partier placerer sig i år 2016.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
14. jan 2015opdateret 30. mar 2016Mere end 30 dage gammel

# data[].attributes.attachment_link.description
I moderne politik glider de klassiske ideologier lidt i glemmebogen, men de er alligevel vigtige for at forstå, hvad der foregår på Christiansborg.

# data[].attributes.attachment_link.title
Arbejdsmarkedet | Samfundsfag 8-10 | Gyldendals fagportaler

# data[].attributes.attachment_link.description
Arbejdsmarkedet Af Christian Arnth Jørgensen, Anders Bergmann Krogh & Simon Reenberg Hvis du går med aviser, scanner varer i det lokale supermarked eller har et andet fritidsjob, er du omfattet af de regler, som gælder på arbejdsmarkedet. Reglerne...

# data[].attributes.attachment_link.title
EU | Samfundsfag 8-10 | Gyldendals fagportaler

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
NATO har siden sin dannelse i 1949 været i konstant udvikling. Fra konflikt til konflikt har de militære og magtpolitiske udfordringer ændret sig - og det har NATO's indsatser også.

Tema

Historisk tidslinje: Gå på opdagelse i historien

I dag er vi vant til, at NATO deltager i militære operationer rundt om i verden. Men sådan har det ikke altid været.

Fra at være en alliance, der skulle forsvare Vesteuropa, har NATO påtaget sig nødhjælpsopgaver i hele verden og er sågar gået i krig. Følg NATO her igennem alle alliancens forvandlinger.

# data[].attributes.attachment_link.title
NATO - tidslinje for en forsvarsalliance i forvandling

# data[].attributes.attachment_link.description
NATO har siden sin dannelse i 1949 været i konstant udvikling. Fra konflikt til konflikt har de militære og magtpolitiske udfordringer ændret sig - og det har NATO's indsatser også. Tema Historisk tidslinje: Gå på opdagelse i historien I dag er vi vant til, at NATO deltager i militære operationer rundt om i verden.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Globalis ønsker at tilbyde en service, der giver dig en god oplevelse. Til dette ønsker vi at bruge cookies til statistik. Vi indsamler oplysninger om din enhed, tidspunkt, besøgte sider og din IP-adresse via Google Analytic

# data[].attributes.attachment_link.description
"Hvorfor gør FN ikke noget ved det?" Mange spørger sig selv om dette - når krigen i Syrien fortsætter, når regnskoven fældes, og når man ser mennesker som lever i ekstrem fattigdom. Men hvad er FN? Og hvilke opgaver har denne verdensorganisation?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Ny undersøgelse viser, at polske arbejdere på private byggepladser tjener 83 kroner i timen. Det tyder på sort arbejde, lyder det fra branchen.
Polske håndværkere, der er udstationeret i Danmark og arbejder i byggebranchen, får en betydelig lavere løn og har dårligere arbejdsvilkår end deres danske kolleger.

Det viser en ny undersøgelse fra Forskningscenter for Arbejdsmarkeds- og Organisationsstudier (FAOS) ved Københavns Universitet.

Polske håndværkere, der arbejder på større byggepladser, har en gennemsnitsløn på 119 kroner i timen, mens polske håndværkere på byggeprojekter i private hustande i gennemsnit får 83 kroner i timen. Til sammenligning tjener danske bygningsarbejder i gennemsnit 170 kroner i timen.

- Det har overrasket mig, hvor opdelt arbejdsmarkedet er for denne gruppe. Jeg mener, at undersøgelsen er med til at vise, hvor stor betydning en overenskomst har. Vi ser i hvert fald, at lønnen er væsentligt lavere når byggeprojekterne er i de private hustande, hvor der ikke er nogen overenskomst, siger arbejdsmarkedsforsker Jens Arnholtz fra FAOS, der er medforfatter til undersøgelsen.

- Der har været mange enkeltsager oppe i medier om udenlandsk arbejdskraft, og debatten om udenlandsk arbejdskraft er meget farvet af den holdning, som afsenderen har. Vores undersøgelse leverer en mere systematisk dokumentation af arbejdsvilkårene for udenlandsk arbejdskraft, fortsætter han.

Udover lønnen viser undersøgelsen, at en stor del af de polske håndværkere selv skulle betale for deres rejse til og fra Danmark, og halvdelen af de adspurgte polske håndværkere skulle selv dække de boligudgifter, som de havde i forbindelse med deres ophold i Danmark.

- Ekstraudgifter påvirker også polakkernes vurdering af deres løn. Når vi spurgte ind til deres umiddelbare vurdering af den løn, de får, syntes omkring halvdelen, at lønnen var høj eller meget høj. Men når vi bad dem tage rejseomkostninger og prisniveauet i Danmark i betragtning, syntes et flertal, at lønnen var lav eller meget lav, forklarer Jens Arnholtz.

Problemet ligger hos hr. og fru Danmark

Hos Dansk Byggeri, der har været med til at finansiere undersøgelsen, mener administrerende direktør Lars Storr-Hansen, at undersøgelsen belyser, at det største problem er byggeprojekter i private hustande, hvor gennemsnitslønnen er 83 kroner i timen for polske håndværkere.

- Der er fortsat et stort behov for myndighedskontrol på villavejene, når hr. og fru Danmark gør brug af udenlandsk arbejdskraft. Det er tilladt at arbejde uden overenskomst, men formentlig bør meget af det arbejde, der foregår hos private kunder på villavejene, tituleres som sort arbejde. Og derfor må myndighederne fastholde en skarp kurs mod ulovlighederne for at sikre fair konkurrence, siger Lars Storr-Hansen.

- Det forplumrer diskussionen en del, når rapporten behandler det sorte marked på linje med det professionelle. Det er pærer og bananer, som her blandes, og det giver desværre et skævt billede af bygge- og anlægsbranchen, som vi godt ville være foruden. Sagen er jo, at vi ret effektivt arbejder for, at sikre fair konkurrenceforhold på et marked, hvor udenlandske virksomheder og arbejdskraft er kommet for at blive. Globaliseringen er flyttet ind, siger han.

3F håber på øjenåbner

Hos fagforbundet 3F, der ligesom Dansk Byggeri har været med til at finansiere rapporten, har man en anden opfattelse.

- Vi ser meget alvorligt på rapporten, som jo dokumenterer massiv social dumping. Selv om vi desværre ikke er overraskede over resultaterne, så håber vi, at det kan være en øjenåbner for dem, der tror, at social dumping ikke findes, siger Palle Bisgaard, næstformand i 3F's byggegruppe.

Han henviser til, at Venstre-regeringen har skåret ned på indsatsen til at bekæmpe social dumping.

- De har skåret ned i arbejdstilsynet, og de har sørget for færre redskaber til myndighederne, siger Palle Bisgaard.

# data[].attributes.attachment_link.title
Ny undersøgelse: Polske håndværkere tjener 83 kroner i timen

# data[].attributes.attachment_link.description
Ny undersøgelse viser, at polske arbejdere på private byggepladser tjener 83 kroner i timen. Det tyder på sort arbejde, lyder det fra branchen.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Fritidsjob under 18

Står du og leder efter et fritidsjob og er du under 18 år? Ja, så er der nogle helt specielle regler for hvad du må, og hvad du ikke må i dit fritidsjob. Herunder har vi samlet nogle af disse regler.

Hvis du er 13-15 år eller ikke har afsluttet 9. klasse, må du kun have disse jobs:

Lettere arbejde inden for landbrug, gartneri, rideskoler med fodring, udmugning, pasning af mindre husdyr samt heste, lugning, bær- og frugtplukning, plantning, grøntsagsopsamling og lignende opgaver

Lejlighedsvis udmugning af enkelte hestebokse

Lettere arbejde med modtagelse, sortering, optælling, prismærkning samt pakning af varer og emballage i butikker, supermarkeder og varehuse

Lettere ekspedition i mindre forretninger, f.eks. kiosker, bagerbutikker og grøntforretninger

Lettere rengøring, oprydning og borddækning

Lettere manuel montering, dog ikke lodning og svejsning

Lettere malearbejde, dog ikke sprøjtemaling

Lettere manuelt arbejde, f.eks. ilægning i poser, kuverter og æsker, kontrol og pudsning af færdige produkter samt håndtering af rent vasketøj

Lettere budtjeneste, herunder internt piccoloarbejde, og udbringning af aviser og reklamer samt salg af aviser og lignende

Lettere arbejde med bogopsætning på biblioteker

Lettere kontor- og tastearbejde

Lettere arbejde med desinfektion af koyvere og lignende med desinfektionsmidler og andre midler, der er godkendt til formålet af Fødevarestyrelsen. Midlerne må ikke være faremærkede eller indeholde organiske opløsningsmidler

Modtagelse og sortering af tomme flasker

Dette arbejde må du eksempelvis IKKE lave, når du er 13-15 år:

Ekspedere mange eller tunge varer

Opvaske service i maskiner

Arbejde i udgangskasser i supermarkeder

Arbejde steder hvor du i flere tilfælde skal løfte tunge kasser over 12 kg, fx kasser med fyldte sodavand eller øl

Rengøre store arealer

Står dit job ikke på listen?

Kan du ikke finde dit job på listen over arbejde, du godt må lave? Så er det som udgangspunkt ulovligt. Er du i tvivl? Kontakt din fagforening eller Jobpatruljen på 8024 1010 eller jobpatruljen@jobpatruljen.dk.

Læs mere om arbejdsmiljøregler for unge under 18 år i menuen til venstre.

# data[].attributes.attachment_link.title
Hvilke regler der for fritidsjobs hvis man er 13-15 år?

# data[].attributes.attachment_link.description
Fritidsjob under 18 Står du og leder efter et fritidsjob og er du under 18 år? Ja, så er der nogle helt specielle regler for hvad du må, og hvad du ikke må i dit fritidsjob. Herunder har vi samlet nogle af disse regler. Hvis du er 13-15 år eller ikke har afsluttet 9.