# data[].attributes.body
Lugesin Tõnu Trubetsky luulekogu "Trubetsky". Tõnu Trubetsky on ansambel Vennaskond laulja ning oli nooruses üks punkliikumise eestvedajaid. Ta on kirjutanud mitmeid luuleraamatuid, kuid hiljem on avaldanud ka proosat.

Luulekogu on huvitava kujundusega, suhteliselt suur ja sisaldab palju pilte. Luuletused on enamjaolt pikad ning räägivad armastusest, linnadest/paikadest ning erinevatest asjadest. Luuletused sisaldavad palju metafoore ja lõppriimi ning mõned luuletused on ka ilma riimideta.
https://www.youtube.com/watch?v=x0Dbdd2PZMs

https://www.youtube.com/watch?v=9H9rBavNSSs

https://www.youtube.com/watch?v=F1oT6luUxPY
Need on mõned Vennaskonna laulud, mis on ka selles raamatus, mis mina lugesin esitatud.

https://sirp.ee/s1-artiklid/c7-kirjandus/2013-11-28-08-16-54/
Artiklis öeldakse, kuidas arvatakse, et Trubetsky on nö "ullike" ning seda tõestatakse ümber paranduste põhjal, mida Trubetsky on teiste autorite loomingusse sisse viinud.
Goodreadsis ei olnud sõnadega hinnanguid, ainult tähtedega. Enamus olid raamatule "Trubetsky" andnud 4 tähte.

Mina arvan, et tema luuletused on kirjutatud väga hästi. Mõnel peab otsima metafoori ning ma arvan, et see on väga huvitav. Mulle ka õudsalt meeldib selle raamatu kujundus ja pildid. Soovitan lugeda seda kõigil, kellel on huvi punkliikumise vastu või tahavad lugeda lihtsat, musta, paljast luulet.

Viited:
https://sirp.ee/s1-artiklid/c7-kirjandus/2013-11-28-08-16-54/

https://en.wikipedia.org/wiki/T%C3%B5nu_Trubetsky

http://www.temuki.ee/archives/609

https://ruja.ee/Teema/111/

# data[].attributes.body
Lugesin Doris Kareva luulekogu "Mandragora". Doris Kareva on sündinud 1958. aastal Tallinnas, ta on Eesti tõlkija, luuletaja ning toimetaja. Tema kuulsamad teosed on näiteks "Deka" ja seesama "Mandragora". Doris Kareva on saanud palju auhindu näiteks 2003. aasta Eduard Vilde nimelise kirjandusauhinna.
https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/7/7d/Kareva_Doris.IMG_3153.JPG

Luulekogu "Mandragora" ilmus aastal 2002. Raamatus on neli osa (nö peatukki): Keelatud raamat, Teemantneem, Laulud väiksele printsile ja Helin. Igal lehel on üks luuletus ning mõndadel lehtedel on punakas-pruunid illustratsioonid. Luulekogu pealkiri on ka lille nimi, Mandragora lille peetakse armulilleks. See iseloomustab hästi luulekogu mõtet ja sisu. https://annaabi.ee/doris-kareva-mandragora-m60940.html

Autor räägib armastusest, inimeseks olemisest, valust, muutustest läbi elu ning muudest inimese elu puudutavtest teemadest.

Doris Kareva "Kõikidest valudest"
https://arhiiv.err.ee/video/vaata/luuletus-doris-kareva-koikidest-valudest

https://annaabi.ee/doris-kareva-mandragora-m60940.html
Leidsin powerpointi formaadis arvustuse. Arvustuses kirjutatakse, et luulekogus kasutati palju võõrsõnu ja laused olid keeruliselt üles ehitatud, sellest hoolimata oli luulekogu loogiline, arusaadav ja mõistetav.
"Mandragora" hinnang Goodreadsis on 4.1.

Arvan, et olen selliseks luuleks veel liiga noor, et aru saada ideest või mõttest, mida autor soovib edasi anda. Seetõttu olid paljud luuletused üpriski igavad ja depresiivsed. Soovitan seda luulekogu täiskasvanutele, aga mitte lastele.

Viited:
1. https://elu.ohtuleht.ee/136823/doris-kareva-hammastus-oli-suur-otsisin-pinki-kuhu-maha-istuda-

2. https://ra-product.s3.eu-north-1.amazonaws.com/c9/27/c927b68af30d8a297737e18e16df95f2_main_2.jpg

3. https://et.wikipedia.org/wiki/Doris_Kareva

4. https://annaabi.ee/doris-kareva-mandragora-m60940.html

5. https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/7/7d/Kareva_Doris.IMG_3153.JPG

# data[].attributes.body
Autor: Andres Ehin,
Luulekogu: ‘’Täiskuukeskpäev’’

Andrese vanemad on Venemaal sündinud eestlased. Vanemad kolisid Eestisse aastal 1921. Andres Ehin on sündinud aastal 1940, 13 märts Tallinnas. Andrese tütar, Kristiina Ehin on tuntud eesti luuletaja ja laulja. Ehinit peetakse Ilmar Laabani kõrval teiseks eesti sürrealistlikuks luuletajaks. Andres Ehin tõlkis proosat ja luulet inglise, vene, soome, prantsuse, saksa, hispaania, iiri, itaalia, rootsi, ja sloveeni keelde. Andres on ka avaldanud 2 romaani, ‘’Rummu Jüri mälestused’’ ja ‘’Seljatas sada meest’’. Ehini luulet mõjutas
sõprus Jaan Kaplinskiga. Andres suri 2011, 10 detsember.

Luulekogu koosneb osadest, mis on liigitatud teemade kaupa. Luulekogu sisaldab endas autori 30 aastast loomingut, kogu on väga mitmekülgne. Liigitused: Hunditamm, Uks Lagendikul, Luba linnukesel väljas jaurata, Vaimusõõrmed, Tumedusi rüübatan ja Täiskuukeskpäev.

Oma loomingus tutvustab autor looduse ja linnaelu vastuolulisust ja sotsialistliku mõttelaadi absurdsust. Elamise pingelisus on kogus ''Uks lagendikul'' tugevalt esiletõusev, seda on nimetatud Ehini parimaks luulekoguks. ‘’Aastaaegade vaheldumine, armastus ja surm on läbi aastatuhandete olnud luule peateemad.’’ (http://www.epifanio.eu/nr3/est/intervjuu_ehiniga.html).
Selle luulekogu sisust nähtuvalt on just need teemad tema loomingut innustanud. Ehini luulekogust nähtub tema mitmekülgsus ja pärimuslikkus. Luulekogust nähtub, et ta on suur fantaseerija.

https://arhiiv.err.ee/video/vaata/luuletus-andres-ehin-hakk
Andres Ehin lugemas oma luuletus nimega Hakk

https://prezi.com/46gm9qyvr0im/andres-ehin/ (lehekülg 7) Nõustun arvamuse esitajaga, et enamus luuletuste ridadest ei haaku omavahel, kuid üldiselt on luuletuses avaldatud mõte arusaadav.

Näide: ( lk 81)

Klaasist majas

logeleb ainuüksi pirukas

moodsal pikal diivanil

mille teist otsa silm ei seleta

raadio mängib

ning vanni voolab vesi

mina vannitatud pirukaid ei söö

Esialgsel lugemisel tundus luuletus absurdsena, kuid uuesti läbi lugemisel hakkasin seda sisuliselt mõtestama. Võibolla keegi saab luuletusest aru teistmoodi, kuid mina loen siit välja autori suhtumise laialt elavatesse (priiskamisesse) inimestesse.

Mina soovitan seda luulekogu neile ,kellele meeldib luuleridu lahti mõtestada ja vahetevahel luuletusele omapoolne mõttesisu anda.

Viited:

https://et.wikipedia.org/wiki/Andres_Ehin

https://www.antikvariaat.eu/andres-ehin-taiskuukeskpaev-valitud-luuletusi-1959-1988

http://www.epifanio.eu/nr3/est/intervjuu_ehiniga.html

http://dspace.ut.ee/bitstream/handle/10062/52315/Maria_Ursula_Kurm_BA.pdf

https://prezi.com/46gm9qyvr0im/andres-ehin/

# data[].attributes.body
Autorist pilt https://et.wikipedia.org/wiki/Fail:Maran,_timo.IMG_7155.JPG

Luulekogus "Metsa Pööramine" toob tollal Liivi preemiale kandideerinud Timo Maran lugejani valiku oma loomingust.
Marani hoiak on looduslähedane ning loodust hoidev. Üha aina muutub talle olulisemaks inimese rolli lahtimõtestamine looduskeskkonnas.
«Metsa pööramisega» kinnitab Maran end looduse ja keskkonna suhteväärtuste eestkostjana eesti tänapäevases luules. Maran soovib näidata enda luulega, et loodus on läbiaegade olnud väga oluline ja utsitab rohkem looduse eest hoolt kandma.
Luulekogu on pigem tagasihoidliku kujundusega, luuletusi kaunistavad Triinu Lille isikupärased linnujoonistused. Paljudel luuletustel pole pealkirja ja on palju vaba ruumi.  Luuletustes kõlab ka epiteete ja pikkused on väga erinevad. Maran on kirjutanud oma luuletused väga erinevalt, mõndades luuletustes on kasutatud lõppriime samal ajal teistes pole kasutatud mitte ühtegi luuletuste tunnust. Luuletustes kõlab ka epiteete ja luuletuste pikkused on väga erinevad.

Timo Maran on Eesti semiootik ja luuletaja. Maran töötab Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonna instituudis ning on seal ka alates 2018. aastast semiootika osakonna juhataja. Maran kirjutab peamiselt luulet loodusest ja keskkonnast. Ta on kirjutanud ka teaduskirjadust, lastekirjandust ja aidanud ka toimetada raamatuid.

https://www.postimees.ee/1762181/hirmunud-piirpaasukese-noelteravad-kuuned
Hea lõik oli arvustuses minu arvates see. "Mitmes luuletuses on tunda ääretut armastust kõigi elukate vastu, kelle väikeste kerede sisemuses tuksuv kuum veri on järsult vastandatud jõe külmadele kividele, jääle, äikesele, tõbedele, paberitele, lahtritele, asjalikule maailmale. Neiks elukaiks pole mitte ainult piirpääsuke, jäälind või tihane, vaid ka inimene, enamasti naine." Goodreadsis oli antud luulekogule keskmiseks hinnanguks 4,57.

Mulle väga meeldis see luulekogu. Mulle isiklikult meeldivad luuletused millel pole riime, sest need kõlavad ilusamalt. Selle järgi valisingi endale sobiva luulekogu. Soovitan seda kõigile kellele meeldib lugeda ja kes hoolib ja armastab loodust.

Kasutatud Allikad:
https://et.wikipedia.org/wiki/Timo_Maran#Luule

https://www.postimees.ee/1762181/hirmunud-piirpaasukese-noelteravad-kuuned

https://www.goodreads.com/book/show/32953551-metsa-p-ramine?
from_search=true&from_srp=true&qid=0iZggj33WJ&rank=1

# data[].attributes.body
Ilmar Trull on sündinud 1957 aastal Tallinnas ja ta on õppinud Tallinna 7. Keskkoolis. Luule ande avastas ta endal 19-aastaselt peale keskkooli lõpetamist. Ülikoolis Õppis Trull inglise keelt. Praeguse seisuga on Ilmar Trull vabakutseline kirjanik.

“Jänese valitud palitud” on pigem lastele mõeldud luulekogu kus mängitud palju sõnadega (iseloom ja ise loom). Luuletused on järjestatud aastaaegade järgi alates kevadest ja lõpetades talvega.

https://www.youtube.com/watch?v=-UCu_B1YaGA

Ilmar Trull ja Getter Meresmaa loevad luuletusi luulekogust "Porikärbes ja Tori hobune"

https://raamatulaegas.blogspot.com/2017/03/janese-valitud-palitud.html

Ilmar trull oskab kirjutada väga huvitavatest ja mitmekülgsetest asjadest millele tavaliselt ei üle mõelda, näiteks kas elevandid on tume-või helevandid.

Mulle luuletused meeldisid, sest sellised luuletused on minu arvates väga kavalad ja toredad. Ma soovitan teistel seda ja Ilmar Trulli teise luulekogusid ka lugeda

https://et.wikipedia.org/wiki/Ilmar_Trull
https://www.youtube.com/watch?v=-UCu_B1YaGA

https://raamatulaegas.blogspot.com/2017/03/janese-valitud-palitud.html

# data[].attributes.body
Autorist pilt: https://et.wikipedia.org/wiki/Contra#/media/Fail:Contra_2006.JPG

Mina lugesin Contra luulekogu “Contrarünnak”. Contra ehk Margus Konnula on sündinud 1974.aastal Võrumaal Urvastes. Ta lõpetas Antsla Keskkooli 1992.aastal ja seejärel läks sõjaväeteenistusse. Pärast sõjaväeteenistust töötas ta postiljonina ja alates 1999.aastast on ta vabakutseline kirjanik.

Contra on Eesti kirjanik ja tõlkija, aga tuntud eelkõige luuletajana. Margus on sündinud agronoomi ja raamatupidaja pojana ning hakkas lugema juba nelja-aastaselt. Esimese luuletuse kirjutas ta viieteistkümneselt ning tänaseks on neid kirjaniku enese hinnangul kogunenud üle viie tuhande. Contra on ka populaarne esineja telesaadetes ja avalikel üritustel ning sage külaline koolides.

Luulekogu “Contrarünnakud” on sündinud 2004.aastal Contra ja Raadio 2 koostöös, kui raadios tekkis idee lugeda pärast hommikusi spordiuudiseid mõni asjakohane spordiluuletus. Luulekogu pole paks, see on tagasihoidliku disainiga ja sisaldab palju pilte. Need on väga humoorikad, karikatuuride moodi. llustratsoonid on teinud Ints Kivilombi.

Luuletused on kõik sporditeemalised, enamasti lühikesed, tabavad ja naljakad. Luuletaja pilab iseennast, tugitoolisporti ning paljud luuletused on tol hetkel kuulsate Eesti ja välismaa sportlaste kohta. Kõik luuletused on lõbusad ja heatahtlikud, isegi kui nende teemaks on Eesti sportlaste allajäämine vastasvõistkonnale. Minu jaoks olid paljud tolle aja sportlased võõrad, seega tõenäoliselt jäi nii mõnigi nali mulle arusaamatuks. Luuletustes oli palju metafoore ja lõppriime. Märkasin ka mõndasid algriime.

https://www.youtube.com/watch?v=nNwcjvdK9ag

Contra luuletus “Eesti reginaalpoliitika”

https://www.youtube.com/watch?v=VsplG2AU4-w

Contra lugemas luuletusi spordi kohta

Antud luulekogu kohta sõnalisi arvustusi ei leidnud. Goodreadis ei olnud sõnadega hinnangut, aga seal oli 14 inimest viiepallisüsteemis andnud hinnanguks 3,86. Leidsin hinnangu Contra teise luulekogu kohta: https://prezi.com/p/lnyl9gw09psu/kirjanduse-luulekogu-esitlus/

Contra luuletusi peetakse lõbusaks ja laululiseks, hea keelekasutuse ja riimidega. Teemad on päevakajalised. Nõustun arvamusega, et selleski luulekogus olid humoorikad päevakajalised luuletused.

Soovitan lugeda Contra luulekogu “Contrarünnak”, sest selle luuletused on humoorikad ja  pilavad. Neid oli lihtne lugeda, sest luuletaja kasutab riimi. Osad luuletused sobivad ka noortele, aga eelkõige on huvitav neid luuletusi lugeda vanemal põlvkonnal, kes teab ja mäletab tolle ajajärgu kuulsaid sportlasi.

Kasutatud Allikad:

https://lib.werro.ee/contra
https://et.wikipedia.org/wiki/Contra
https://elk.ee/lastekirjandus/kirjanikud/contra/

# data[].attributes.headline
"Janu on kõikidel kaks" Kristiina Ehin (Heidi)

# data[].attributes.subject
"Janu on kõikidel kaks" Kristiina Ehin (Heidi)

# data[].attributes.body
Pilt autorist: https://et.wikipedia.org/wiki/Kristiina_Ehin#/media/Fail:Kristiina_Ehin_2014.jpg

Kristiina Ehin (sündinud 18. juulil 1977 Raplas) on eesti luuletaja, proosakirjanik ja laulja. Ta on õppinud Tartu Ülikoolis eesti filoloogiat ja spetsialiseerunud rahvaluulele,

Kristiina Ehin on vasakukäeline. Ta on abielus laulja Silver Sepaga ning tal on tütar Luke ja poeg Hannes.

Mina tutvusin Kristiina Ehini viimase, kümnenda, luulekoguga "Janu on kõikidel kaks". Kristiina Ehini kümnes luulekogu räägib hingerahu otsimisest ja armastuse hoidmisest keset viirusi ja sõjasõnumeid. Kultuur, religioon, psühholoogia ja mütoloogia ulatavad otsijale käe, kuid kelle poole hoida ning kellel üldse on võimu meid välja sikutada sellest korduma kippuvate ajamustrite keerisest? Autori uusim sürrealistlike elementidega lüürika kutsub lugejat Ajajõe kaldale veepeegeldustest iseennast, oma rahvast ja värsket kokkukuuluvustunnet otsima.
Luulekogu on järg Kristiina Ehini üheksandale luulekogule “Janu on kõikidel üks“. Kristiina Ehin on öelnud, et antud luulekogu on justkui jätk eelmisele luulekogule, kuid samas ka polemiseerib eelmise luulekoguga, intrigeerib ning vaidleb eelmisele vastu. Tema uusimas luulekogus on uuteks suundadeks näiteks põlvkondade vaheline kontakt ja suhtlus ning muinasjutulisus ja rahvalaululisus. "Janu on kõikidel kaks" luulekogus on paljud luuletused pühendatud autori tütrele ja pojale.
Raamatu illustratsioonid on teinud kunstnik Marge Nelk ning raamatupaari üldkujunduse autor on kirjakunstnik Mart Anderson. Raamatu viimane luuletus “Inglisllal” on saanud lauluks ning laulule on sündinud ka Ants Tammiku tehtud muusikavideo.

Minu arvates on antud luulekogu väga noortepärane ja kerge lugeda võrreldes mõne vanema luuletajaga. Autori väljendus on selge ja arusaadava sõnumiga. Kui autori luuletusi lugeda, tekib tunne nagu hoiaks käes habrast lumehelbekest, kuid samas sõnum mis luuletus edasi annab on justkui terav noahoop. Minu jaoks üks lemmikumaid luuletusi oli:

Sa oled üks kolmest kuningast kes nägi tundmatut tähte
Kas usud et see on midagi enamat
kui hea võimalus
teha rabav instagrammipostitus? ...

Sul on seljakotis viirukit ja mürri
salaja hangitud tubakapatju ja energiajooki
Võiksid jäädagi sõpradega Hessi
Spotifysse ja tiktokki
kui üks hääl ei kutsuks sind unes
mustade vete äärde
Koselbruchi veskisse

Luulekogu "Janu on kõikidel kaks" esitlus https://www.youtube.com/watch?v=S5XUTGvW3Lo

Arvustus luulekogule:

https://www.goodreads.com/book/show/63277434-janu-on-k-ikidel-kaks
Aimi Tedresalu arvustuses on parim mõte:" Koroona-aastate ja Ukraina sõja vaim on saanud endale kindla koha, kumades tihti hääletu taustana ka siis, kui neid otseselt ei mainitagi."

Mina väga soovitan nii noortel kui ka täiskasvanutel lugeda Kristiina Ehini luulekogu. Võrreldes teiste autoritega on tal alati kindel, kohati kriitiline, sõnum mis on arusaadav igale lugejale.
Kasutatud kirjandus
https://www.hooandja.ee/projekt/janu-koikidel-kaks

https://bioneer.ee/ilmus-kristiina-ehini-k%C3%BCmnes-luulekogu-%E2%80%9Cjanu-k%C3%B5ikidel-kaks

https://et.wikipedia.org/wiki/Kristiina_Ehin

https://www.goodreads.com/book/show/63277434-janu-on-k-ikidel-kaks

# data[].attributes.headline
"Ajapinde ajab" Paul-Eerik Rummo (Frida)

# data[].attributes.subject
"Ajapinde ajab" Paul-Eerik Rummo (Frida)

# data[].attributes.body
Lugesin Paul-Eerik Rummo kogu "Ajapinde ajab" (1985).

Paul-Eerik Rummo on sündinud 1942. aastal Tallinnas. Ta on Eesti kirjanik ja poliitik. Kirjanikuna on ta kirjutanud näidendeid, lasteraamatuid, filmistsenaariume, laulusõnu, sealhulgas filmi "Viimne reliikvia" laulutekstid, dramatiseeringuid ning tõlkinud luulet paljudest keeltest.
Poliitikuna on ta olnud Eesti Rahvusringhäälingu Nõukogu esimees, Integratsiooni Sihtasutuse Nõukogu esimees ja Eesti Migratsioonifondi nõukogu esimees. Aastatel 1992-1994 oli Paul-Eerik Rummo kultuuri- ja haridusminister.

Luulekogu sisaldab värsse ja laulusõnu nii autori poeeditee algusest, 1960.-70. aastate vahetusest kui ka hilisematest aegadest.

Kogus on mõtisklused aja ja inimeste üle. Need on tõsised ja murelikud luuletused, kuigi ka sarkastilised kerge naljaga. On ka palju luuletusi aastaaegadest ja sellest, kuidas inimene ilmaga koos muutub.

Video talvemaastikust, kus kaks inimest loevad Paul-Eerik Rummo luuletust "Rändav järv":

https://www.youtube.com/watch?v=Ah0thIP1k9E

Kuna see luulekogu on peaaegu 40 aastat vana, pole sellele internetis arvustusi. Ainus, mille ma leidsin oli kellegi koolitöö. Ja väike lõik arvustusest:

https://app.emaze.com/@AZRWWCTI#/7

"Jutustavad luuletused, mis luulekogus esinesid oleksid võinud minu meelest ära jätta, sest neid lugedes polnud mitte mingisugust emotsiooni.”

Mulle endale ka ei meeldinud pikad vabatekstilised luuletused, nii et nõustun. Neis läks mõte kaduma. Lühemates luutetustes tuli mõte kiiremini välja.

Kuna kogus on väga erinevaid tekste, mitte ainult luuletusi, soovitan seda inimestele, keda see ei sega ja kes on nõus lugema ka midagi muud peale klassikaliste luuletuste.

VIITED:

Vana ja hea - "Ajapinde ajab"

Vikipeedia - Paul-Eerik Rummo

# data[].attributes.body
Lugesin Andres Ehini luulekogu "Täiskuukeskpäev" (1990).

Andres Ehin sündis 13. märtsil aastal 1940 ning suri 10. detsembril aastal 2011. Tundsin teda isiklikult, sest ta oli mu vanaisa. Ma ei jõudnud temaga liiga palju aega veeta, kuid mul on temast paar mälestust. Nii Andres Ehini abikaasa Ly Seppel kui ka tütar Kristiina Ehin on mõlemad tuntud luuletajad. Andres Ehinit peetakse sürrealistlikuks luuletajaks. 1958. aastal lõpetas ta Tallinna 21. Keskkooli ja 1964. aastal Tartu riikliku ülikooli eesti filoloogina soome-ugri keelte erialal. Ta töötas vahepeal tõlgina. Andres Ehini luuletusi on tõlgitud vene, läti, leedu, islandi, soome, rootsi, inglise, saksa, taani, galeegi, prantsuse, ungari, gruusia, hollandi, jaapani, makedoonia, norra, tšehhi, shetlandi, slovaki, sloveeni, ukraina ja hispaania keelde.
Pilt Andres Ehinist: https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/0/0f/Ehin%2C_Andres.IMG_4314.JPG

Luulekogu "Täiskuukeskpäev" kajastab Andres Ehini loomingut aastatest 1959 - 1988. Luulekogus on 6 peatükki või teemat: Hunditamm, Uks lagendikul, Luba linnukesel  väljas jaurata, Vaimusõõrmed, Tumedusi rüübatan ja Täiskuukeskpäev.

Luulekogus räägib Ehin palju maaelust ja loodusest kui ka argipäevade tühjusest. Luulekogu stiil on sürrealistlik. Peamiselt on luuletused üsna lühikesed (tavaliselt 5 kuni 20 rida), mis on erinev tema tütrest, Kristiina Ehinist, kes eelistab pikemaid luuletusi.

Andres Ehin esitamas luuletust "Hakk" :
https://arhiiv.err.ee/video/vaata/luuletus-andres-ehin-hakk

Luulekogu "Täiskuukeskpäev" arvustus : https://prezi.com/46gm9qyvr0im/andres-ehin/
Minu arvates kirjeldas arvustus hästi Ehini luuletusi ja omapärasusi ning ka mulle meeldib luuletuste sürrealistlikus ja erilisus.

Soovitan luulekogu inimestele, kes huvituvad luulest ja omapärastest tekstidest. Minu jaoks oli väga huvitav seda luulekogu lugeda, sest sain teada rohkem oma vanaisast ja tema olemusest. Tema luuletusi lugedes võib minna aega, enne kui neist paremini aru saad, kuid minu jaoks ei olnud see negatiivne asi.

Viited:
https://et.wikipedia.org/wiki/Andres_Ehin
https://prezi.com/46gm9qyvr0im/andres-ehin/
https://arhiiv.err.ee/video/vaata/luuletus-andres-ehin-hakk

# data[].attributes.headline
"Kohvikumuusikat" Paul-Eerik Rummo (Kaisa) 

# data[].attributes.subject
"Kohvikumuusikat" Paul-Eerik Rummo (Kaisa) 

# data[].attributes.body
Lugesin Paul-Eerik Rummo luulekogu "Kohvikumuusikat" (2001).

Paul-Eerik Rummo on sündinud 1942. aastal Tallinnas. Ta on õppinud Tallinna Reaalkoolis ja Tartu ülikoolis ning töötanud kultuuriametniku, vabakutselise kirjaniku ja poliitikuna. Lisaks luulele kuuluvad tema loomingu hulka ka mitmed näidendid, lasteraamatud, filmitsenaariumid, dramatiseeringud ja laulusõnad. Muu hulgas on ta kirjutanud sõnad filmi „Viimne reliikvia“ lauludele.

Luulekogust „Kohvikumuusikat“ leiab väga eriilmelisi luuletusi. Just nagu kohvikusse astudes võib kõrva jääda katkeid teiste inimeste jutust, võib ka siit luulekogust lugeda mõtteid eri teemadest. Näiteks räägib luuletus „Päevavalguslambid“ päeva unelustest, luuletus „Ja iga kala sisse on paigutatud“ aga hoopis õnnelikkusest. Seega on autor selles teoses luuletanud nii igapäevasematest teemadest kui ka sügavmõttelisematest teemadest.

Luulekogu keskseteks luuletusteks on  tsükkel „Väikese linna kohvikumuusika“ ja viis luuletust õnnelikuks olemisest. Neile lisaks on valitud sarnase meeleoluga luuletusi.

Teos on ilmunud 2001. aastal, raamatu väline kujundus on lihtne. Teoses ei ole illustratsioone. Luuletused raamatus erinevad nii pikkuselt kui ka ülesehituselt. Leidub nii lehekülgi kestvaid luuletusi kui ka vaid mõne lause pikkuseid mõtteid, nii salmideks jagatud kui ka korrapäratult kirjutatud luuletusi (kujundaja: Jüri Kaarma).

Video link: https://youtu.be/Ah0thIP1k9E  Videos esitavad Toomas Leppik ja Sirle Heinloo Paul-Eerik Rummo luuletuse "Rändav järv".

Arvustuse link: https://kultuur.postimees.ee/1914995/paul-eeriku-kokkumang-kohvikumuusikaga Tore mõte sellest artikklist oli minu arvates: „Nii nagu kohvikumuusika tähendab mahedat tausta meie kohvikukõnelustele, mis saavad seeläbi sametise varjundi, nõnda sulame ka oma argiellu. Kokkumäng kohvikumuusikaga on siis seesama, mis meie kokkumäng elu endaga.” See seletab lahti ühe võimalikest teose pealkirja taga peituvatest mõttetest.

Minule meeldis selle teose puhul kõige rohkem see, et kui lugeda luuletusi neile pikemalt mõtlemata, ei pruugi algul arugi saada, mida just lugeda sai. Kui aga hakata sõnade taga peituvat lahti harutama, leiab sealt alati mitu tähendust, millest ükski pole vale. Teos oli hästi kirjutatud ja see ei lasknud ennast niisama lihtsalt käest panna. Soovitaksin seda luulekogu neile, kelle jaoks ei pea olema luuletus kõigile ühtmoodi mõistetav ja kellele meeldib loetu üle järele mõelda.

Kasutatud allikad:

https://elk.ee/lastekirjandus/kirjanikud/paul-eerik-rummo/#panel3

https://60ndadeestikirjanduses.weebly.com/paul--eerik-rummo.html

https://et.wikipedia.org/wiki/Paul-Eerik_Rummo

https://kultuur.postimees.ee/1914995/paul-eeriku-kokkumang-kohvikumuusikaga

# data[].attributes.headline
"Janu on kõikidel üks" Kristiina Ehin (Sulev)

# data[].attributes.subject
"Janu on kõikidel üks" Kristiina Ehin (Sulev)

# data[].attributes.body
Kristiina Ehin on sündinud 1977. aastal Raplas
Ta  on eesti luuletaja ja proosakirjanik.
Ta on õppinud Tartu Ülikoolis eesti filoloogiat ja spetsialiseerunud rahvaluulele. Aastal 2004 omandas ta Tartu Ülikoolis magistrikraadi eesti ja võrdleva rahvaluule alal. Magistritöö teemaks oli "Eesti vanema ja uuema rahvalaulu tõlgendusvõimalusi naisuurimuslikust aspektist". Ta on töötanud Vodja koolis õpetajana.
Kristiina Ehin on kuulunud kirjandusrühmitusse Erakkond.
Ta on ka laulnud ansamblis Sinimaniseele.
Ta esines Eesti esindajana Londoni 2012. aasta olümpiamängude satelliitüritusel Poetry Parnassus, mis toimus 26. juunist 1. juulini 2012.
Luulekogust "Janu on kõikidel üks" (2020) võib leida teemasid ajaloost, armastusest ja eestlastest. See on luule- ja lugude vormis isiklik ajalookroonika, kus segunevad faktid ja fantaasia ning mis ulatub muistsetest aegadest 2020. assta karantiinikevadeni välja. Luulekogus esineb tihedalt pilte ja kaunistusi. Toimetajad Ly Seppel-Ehin ja Kristel Ress.
Luulekogus peamisesteks esinevateks teemadeks on mälestused, armastus, kodu ja suuremasse pilti kuulumine.
Luulekogu esitus kirjaniku enda poolt: https://www.youtube.com/watch?v=FoQFFLJtpNs

Luulekogu arvustus:
https://www.goodreads.com/book/show/53306945-janu-on-k-ikidel-ks
Ma pole vabavärsiga vist sõbraks saand
See tundub sageli kui harjutus algklassiõpilastele
et sähke
eemaldage taandread
lisage kirjavahemärgid
ja midagi muud muutmata
saategi proosateksti
Võinuks ehk kohe alguses olla proosa
Küllap oskan sõnade vahele mõjukaid pause ka ise mõelda.

Soovitan seda luulekogu peamiselt noortele, sest nemad tõenäoliselt suudavad sellist luulekogu nautida. Ma kindlasti ei soovita inimsestele kellel on probleeme kirjavigade või nendele kes lihtsalt tahavad lugeda tavalisi riimidega luuletusi.

Viited:https://et.wikipedia.org/wiki/Kristiina_Ehin
https://www.goodreads.com/book/show/53306945-janu-on-k-ikidel-ks

# data[].attributes.body
Luulekogu "Elutants" (2013) on üles püstitatud väga huvitavalt - üks luuletus räägib mingist ametikohast, järgmine luuletus räägib elust. Niimoodi näebki välja see luulekogu.
See räägib erinevatest ametikohtadest ning milline Su elu välja näeks, kui Sa oleksid selles ametikohas. Peale igat ametikoha luuletust on luuletus elust, mis koosneb sügavatest mõtetest.
https://arhiiv.err.ee/video/vaata/luuletus-doris-kareva-elul-ei-ole-lugu
Hinnang: https://www.arvustus.com/doris-kareva-jürgen-rooste-elutants/arvustus/5993
"Meeldiv on näha Eestis viimastel aastatel nii vähe kasutatud poeemivormi."
Minu hinnang 10-pallisüsteemis oleks 8/10, sest mulle tõesti meeldis neid luuletusi lugeda. Mõned neist kõnetasid mind ning luulekogu on väga huvitavalt üles püstitatud.
Viited:
https://menu.err.ee/264035/doris-kareva-ja-jurgen-rooste-tantsivad-elutantsu

# data[].attributes.headline
"Elutants" Doris Kareva ja Jürgen Rooste (Lille-Mai)

# data[].attributes.subject
"Elutants" Doris Kareva ja Jürgen Rooste (Lille-Mai)

# data[].attributes.body
Doris Kareva
Pilt: https://luuleleid.files.wordpress.com/2020/04/doriskareva.jpg

Doris Kareva on sündinud aastal 1958 Tallinnas. Lisaks luuletajale on ta ka tõlkija ning toimetaja. Doris Kareva õppis Tartu Ülikoolis filoloogiat. Ta on Kirjanike liidu liige ja oli üks kirjandusrühmitus Wellesto asutajatest. Ta on töötanud ajalehe Sirp ja Vasar korrektorina, UNESCO Eesti Rahvusliku Komisjoni peasekretärina, ajakirja Meie Pere peatoimetajana ja ajalehe Sirp kirjandustoimetajana.

Inga Saluraud esitab Doris Kareva luuletuse "Ära ütle"
https://arhiiv.err.ee/video/vaata/100-luuleparli-ara-utle-doris-kareva-loeb-inga-salurand

Jürgen Rooste
Pilt: https://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/6/62/Rooste_J%C3%BCrgen.IMG_3322.JPG
Jürgen Rooste on sündinud 1979. aastal Tallinnas. Ta õppis Tallinna Pedagoogika Ülikoolis eesti filoloogiat. Enne aastal 2014 vabakutseliseks hakkamist on Jürgen Rooste töötanud ajalehe Sirp kirjandus- ja tegevtoimetajana, Maalehes kultuuritoimetajana ja Rocca al Mare Koolis eesti keele ning loovkirjutamise õpetajana. Ta on ka olnud Eesti Kirjanike liidu projektijuht, kirjandusliku rühma Tallinna Noored Tegijad liige ja kirjandusfestivali Sotsia kunstiline juht.

Jürgen Rooste esitab oma isamaaliste laulude tsükkli:
https://kultuur.err.ee/922441/err-ee-video-jurgen-rooste-isamaaliste-laulude-tsukkel

Luulekogus "Elutants" on teemaks elu. Luulekogu vasakpoolsetel lehtedel on luuletused, mis kirjeldavad elu kellegi vaatepunktist. Kõrvallehel olev luuletus on justkui kommentaar selle inimese elule ning see annab talle nõu, kuids elada nii, et elu hiljem ei kahetseks. Seda kumb luuletaja mingi luuletuse kirjutas luulekogus kirjas ei ole. Luuletuste vahel on illustratsioonideks pildid sõduritekist, millele Anne-Reet Põld-Veemees, Peeter Põllu tütar, mustri peale tikkis. See tekk on ka raamatukaanel. Luuletusi on nii pikki kui lühikesi ja nende mõttest ei ole eriti keeruline aru saada.

Arvustus
https://arvamus.postimees.ee/1279580/kui-elupeol-tantsudele-hiljaks-jaada
Üks hea mõte sellest arvustusest: "Elutantsus osalevad kõik erinevad ametimehed teadlasest kuni pankurini. Vahel soovib Elu nendega tantsida või viib oma ballile kaasa. Kõik need rütmilises vabavärsis kirjutatud moraliseerivad eluõpetused on kirjutatud sootult ja eatult, kõrvaltvaataja ei oska ütelda, mille on kirjutanud Rooste ja mille Kareva."

Minu arvates olid luuletused väga huvitavad ja mõtlema panevad. Soovitan seda lugeda nii noortele kui ka täiskasvanutele, kellele meeldib elu üle mõelda.

Viited
https://et.wikipedia.org/wiki/Doris_Kareva#Looming
https://et.wikipedia.org/wiki/J%C3%BCrgen_Rooste

# data[].attributes.body
Doris Kareva (64) on eesti luuletaja, toimetaja ja tõlkija. Ta töötas UNESCO Eesti Rahvusliku Komisjoni peasekretärina. Doris Kareva sündis helilooja Hillar Kareva perekonnas. Aastatel 1966–1977 õppis ta Tallinna 7. Keskkoolis, 1977. aastal astus Tartu Riiklikku Ülikooli filoloogiat õppima.

# data[].attributes.body
Jürgen Rooste (43) on eesti luuletaja. Ta lõpetas 1997. aastal Tallinna Reaalkooli ja õppis Tallinna Pedagoogikaülikoolis 1997–2004 eesti filoloogiat. Lõputöö kaitses ta 2012. aastal.

# data[].attributes.headline
Jüri Üdi/Juhan Viiding "Detsember" (Egle)

# data[].attributes.subject
Jüri Üdi/Juhan Viiding "Detsember" (Egle)

# data[].attributes.body
( Pildil on "Detsember" luulekogu originaalselt. Pilt ka raamatust, kust mina seda luulekogut lugesin: https://www.antikvariaat.eu/images/print/juri-udi-ja-juhan-viiding-kogutud-34805.webp )

Juhan Viiding, varjunimega Jüri Üdi, oli Eesti luuletaja, näitleja ja lavastaja. Ta sündis 1948. aastal Tallinnas ja aastal 1995 sooritas ta Raplas enesetapu. Oma elujooksul avaldas ta oma varjunime ja pärisnime all kokku kaheksa luulekogu. Tema debüütkogu "Detsember" ilmus aastal 1971 ja tema viimane luulekogu "Osa" aastal 1991.

Peale luule kirjutamise töötas ta ka näitlejana Eesti Draamateatris. Näidentites mängis ta paljusid tähtsaid rolle. Oma elujooksul kirjutas Juhan veel näidendeid ja filmistsenaariume, tõlkis ja kirjutas laulutekste lavastustele ning esines lauljana.

Pilt Juhan Viidingust: http://admin.entsyklopeedia.ee/Portreed/Viiding%20Juhan.jpg

Juhan Viiding oma luuletusi lugemas:
https://youtu.be/KhDU79qc47M

"Detsember" oli Jüri Üdi esimene oma luulekogu. Mina lugesin seda luulekogu raamatust "Jüri Üdi ja Juhand Viiding. Kogutud luuletused". Sellest raamatust on võimalik lugeda ka kõiki teisi tema loominguid. Raamatu ülesehitus on väga omapärane. Mõned luuletused on kirjutatud kõik salmid järjest ühele lehele, nii nagu tavapärane on. Teised seevastu on kirjutatud näiteks neljale lehele nii, et igal lehel on vaid paar lühikest salmi ja ülejäänu on tühi.
Ka luuletused ise on väga erinevate ülesehitustega. On luuletusi millel on lõpriim ja palju ka selliseid, millel riim puudub üldse. Algriimiga luuletusi ma "Detsember" -i luulekogust ei leidnud. Osad luuletused on nii pikkade ridadega, et peale vaadates meenutavad lugu mitte luuletust, aga on ka luuletusi, kus ühe rea moodustab vaid üksainus sõna. On luuletusi, milles on vähe, kuid pikki salme ja luuletusi, milles on palju, kuid lühikesi salme. Raamatus leidub ka luuletusi, mis koosnevadki ainult ühest pikast salmist.

Jüri Üdi looming on talle väga omapärane. Tema luultused on dramaatilised ja omal moel isegi traagilised. Need väljendavad palju tundeid, kuid samas on need segadust tekitavad. Neis võib olla rõõmu, kurbust, kannatust, hirmu, armastust või kõike seda korraga. Tihtipeale jääbki arusaamatuks, mis mingi luuletuse tegelik tagamõte on.

Seetõttu, et "Detsember" on üpris vana luulekogu, ei leidnud ma selle kohta internetist ühtegi arvustust, mis oleks sõnaline. Goodreadis oli sellele hinnanguks antud 4.43 palli 5-st. Ma leidsin selle asemel ühe teise teksti, mis ei ole vist küll päris arvustus, aga mõtlesin, et see on siiski väärt jagamist.

Tekst: http://viiding.weebly.com/looming.html

Minu arvates võtab see tekst väga hästi kokku kogu Juhan viidingu loomingu. See seletab ka märkimisvääreslt ära, kui suur vahe on Jüri Üdi ja Juhan Viidingu luuletustel, vaatamata sellele, et nad on üks ja sama inimene.

Ma arvan, et Juhan Viiding on üks erakordselt hea luuletaja. Ma küll ei mõistnud paljusid ta luuletusi täielikult, aga igaüks neist andis mulle mingil viisil üle mõne eripärase tunde. Alguses oli neid luuletusi raske ja harjumatu lugeda, aga hiljem hakkasid need mulle päris meldima. Oli ka palju luuletusi mis omamoodi kõnetasid mind. Ma soovitaksin seda luulekogu ja ka teisi Jüri Üdi ja Juhan Viidingu luulekogusid inimestele, kes on võimelised luuletusi lugedes sõnadest ka natuke kaugemale vaatama ja nende tegelikku tähendust mõistma.

Kasutatud materjalid:

- http://viiding.weebly.com/looming.html
- https://www.goodreads.com/book/show/18516459-detsember?from_search=true&from_srp=true&qid=ySp2C2HU3x&rank=7
- https://et.wikipedia.org/wiki/Juhan_Viiding
- https://www.digar.ee/arhiiv/et/raamatud/12058
- "Jüri Üdi ja Juhan Viiding. Kogutud luuletused"

# data[].attributes.body
Mina lugesin Marge Pärnitsa poolt kirjutatud luulekogu nimega ‘’Varastatud kevad’’.

Marge Pärnits on eesti muuseumispetsialist, kultuurikorraldaja, kunstnik, luuletaja ja lastekirjanik.

Pilt luuletajast: https://et.wikipedia.org/wiki/Marge_P%C3%A4rnits#/media/Fail:Marge_PArnits_Silja_paavle_Foto.jpg

See luulekogu räägib kõige lihtsamatest asjadest elus: tassikesest teest, soojadest kätest ja naeratustest. Inimestest, kellest me kõige rohkem hoolime ja asjadest, mida me kõige rohkem ihaldame. Ajast, ajapuudusest ja sellest, mida me sageli ei julge ei tunda ega tunnistada – armastusest.

Autorile on väga iseloomulik see, et tema luulekogudes on palju küsimusi, aga vähe vastuseid. Marge Pärnits kirjutabki lihtsatest asjadest elus, millest inimesed alati tähendust ei pruugi leida, aga autor paneb iga tegevuse nii kunstlikult kirja, et järsku on sellel, kuidas sa kohvi jood või sellel, kuidas sa kedagi vaatad sada tuhat erinevat põhjust ja alati ei leiagi nende põhimõtet.

Ma ei leidnud ühtegi videot mitte kellestki kes oleks seda luulekogu ette lugenud, aga leidsin autori poolt tehtud video, kus ta loeb enda 2 aastat tagasi valminud teost ‘’Süda me rahu’’

https://youtu.be/IGfsiZ31t3E

arvestus Mareki poolt

https://www.goodreads.com/et/book/show/27798195

Mulle jäi siit arvestusest kõlama see, et isegi kui tema jaoks oli seal fraase või normaalseid lauseid vähe ning kirjavahemärkidega oli koonerdatud, siis vähemalt sõnad olid maru ilusad.

Näide (lk 94)

ma tahtsin ainult küsida

et kas sa naeratad alati

kui sa tuled

või sa tuled siis

kui sa naeratad

lilled hakkasid

just õitsema

2504

2015

Ma soovitaks seda luulekogu kõigile, kellele meeldib mõelda ise tähendus luuletustele. Kellele meeldib lugeda ja päriselt mõelda luuletuste üle. Kui lugeda luulekogu ühe tooniga, võid sa mõttest teistmoodi aru saada. Mis ei ole vale. See luulekogu ongi mõtlemiseks. Vahel peab mõne luuletuse isegi endamisi häälega ette lugema. Kuna siin ei ole kirjavahemärke, siis võib juhtuda, et paned enda peas koma teise kohta ja lause muutub sekundiga. Luulekogu oli väga huvitav lugeda ning pani mind mõistma, et mõnedel asjadel võib olla suurem tähendus, kui algul paistab.

Viited

Varastatud kevad by Marge Pärnits | Goodreads

Marge Pärnits – Vikipeedia

https://www.youtube.com/@MargeParnits

# data[].attributes.body
1. Autor ja luulekogu: Kristiina Ehin - "Luigeluulinn" (2009)

2. Kristiina Ehin on eesti luuletaja ja proosakirjanik, kelle loomingut iseloomustab sürrealistlikkus, müüdilisus ja mängulisus.

3. "Luigeluulinn" on Kristiina Ehini üks tuntumaid luulekogusid, kus tema fantaasiarikkad ja mängulised tekstid on kombineeritud Raul Rajangu kaunite illustratsioonidega. Luuletused kajastavad mitmeid teemasid alates armastusest ja igatsusest kuni looduse ja müütideni.

4. Armastus, igatsus, loodus, müüdid, fantaasia, mängulisus, sürrealism.

5. Kristiina Ehin esitab luuletust "Mägede linnud" luulekogust "1001 ööd" (2015) - https://www.youtube.com/watch?v=2iVX9D_Wu_0

6. "Luigeluulinn" on võrratu kombinatsioon Ehini mängulisest ja müütilisest luulest ning Rajangu ilusatest illustratsioonidest. Luuletused on täis fantaasiat, ootamatuid pöördeid ja sügavat tundelisust, mis panevad lugeja unistama ja kaasa mõtlema." (Allikas: Goodreads - https://www.goodreads.com/book/show/7032069-luigeluulinn)

7. Kristiina Ehini luule on väga eriline ja võluv. Ta oskab mängida sõnadega ja luua maagilisi maailmu, mis jäävad lugeja mällu pikaks ajaks. "Luigeluulinn" on suurepärane näide tema loomingust ning soovitan seda lugeda kõigile, kes armastavad sürrealistlikku ja müütilist luulet.