# data[].attributes.attachment_caption
Desertification in Africa: Causes, Effects and Solutions | Earth.Org

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Climate-induced desertification is having adverse effects on the African continent each year the Earth continues to warm. It impacts the everyday lives of Africans - from their crops, livestock, and housing - to African wildlife and biodiversity. In this article, we take a look at the causes of deforestation in Africa, how this phenomenon affects the continent today and what is being done to curb its effects.-
What Is Desertification?

Desertification is "the process by which fertile land becomes desert, typically as a result of drought, deforestation or inappropriate agriculture." It is where semi-arid lands, such as grasslands or shrublands, decrease and eventually disappear. According to the European Commission's World Atlas of Desertification , more than 75% of the Earth's land has already degraded. Unsurprisingly, the majority of desertification stems from climate change due to the destruction caused by extreme weather events, such as droughts and fires. According to the United Nations Development Program's Drylands Population Assessment II, arid lands account for two-thirds of the African continent and three-quarters of Africa's drylands used for agriculture.
You might also like: Desertification: Causes, Effects, And Solutions
A Brief History of Desertification in Africa

However, human activity has more recently come to either grow or shrink these deserts. To put human contributions into perspective, the Sahara has been growing rapidly since the 1920s - covering 10% more land than it used to according to a study by National Science Foundation (NSF)-funded scientists at the University of Maryland (UMD). The modern study of desertification that we are familiar with today, which considers climate change, emerged from studying the 1980s drought in the Sahel region - the most vulnerable region on the continent. The Sahel lies between the Saharan Desert and the Sudanian Savannah. It is a 3,000-mile stretch of land that includes ten counties and is under constant stress due to frequent droughts, soil erosion, and population growth which has increased logging, illegal farming and land clearing for housing.

Despite being the most affected area in Africa, the Sahel is not the only region dealing with desertification. Some of the most affected areas include the Karoo in South Africa, which has endured semi-arid conditions for the last 500 years, Somalia, which has suffered three major drought crises in the last decade alone, and Ethiopia, with 75% of its land affected by desertification and a major famine between 1983 and1985. With desertification becoming a more significant problem each year, these consequences will only increase if nothing is done to curb the climate crisis.

Desertification in Africa Today
Image 1: Desertification and Climate Change in Africa

You might also like: Deforestation in Africa: Causes, Effects, and Solutions
As a result of these consequences, it is smaller farmers and households that have suffered the most. Degradation of land and the depletion of healthy soils, tree cover and clean water means they can no longer grow crops and provide for themselves.

The consequences of desertification affect not only Africans but also the country's rich biodiversity and habitats. The continent is home to the world's second-largest rainforest, the Congo Basin, and hosts 17% of the world's forests and 31% of woodlands across the Sahel and other regions. However, despite Africa's abundant rainforests for wildlife to thrive in, desertification has crept in to disrupt some of what animals call home.

What Are We Doing to Stop African Desertification?
You might also like: The Great Green Wall Receives an Economic Boost, But Is It Enough to Save It?
Desertification is becoming an increasingly important problem for much of Africa, so initiatives have been implemented to curb its spread.

"One of the best, most comprehensive solutions [to fixing desertification] is land restoration, which addresses many of the underlying factors of degraded water cycles and the loss of soil fertility," the UNCCD Executive Secretary Ibrahim Thiaw told the United Nations.

Due to the scale of disruption caused by climate change in Africa, The 'Wall' is only one of many initiatives in place. For instance, to recover lost rainforests and save the remaining forests left in Africa, the African Forest Landscape Restoration Initiative (AFR100) was launched in 2015 to restore 100 million hectares by 2030. The roadmap for development Agenda 2063 was also implemented to commit to several issues. These include ecosystem restoration, protecting, restoring and promoting the sustainable use of terrestrial ecosystems, sustainably managing forests and combating desertification. Lastly, a similar initiative to AFR100, the Pan-African Agenda on Ecosystem Restoration for building resilience, led to commitments to restore 200 million hectares of forest in Africa - a much more ambitious commitment than the AFR100 initiative.

This story is funded by readers like you

Our non-profit newsroom provides climate coverage free of charge and advertising. Your one-off or monthly donations play a crucial role in supporting our operations, expanding our reach, and maintaining our editorial independence.

About EO | Mission Statement | Impact & Reach | Write for us

# data[].attributes.attachment_link.title
Desertification in Africa: Causes, Effects and Solutions | Earth.Org

# data[].attributes.attachment_link.description
Deforestation in Africa affects millions of people and threatens the survival of species. The Great Green Wall is a way of tackling this.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Deşertificarea este procesul de degradare a ecosistemelor din spaţiile semiaride, care nu se mai pot regenera, ca urmare a unor factori naturali şi antropici.

Deşertificarea este pusă în evidenţă de reducerea suprafeţelor de sol acoperite cu vegetaţie, creşterea albedoului suprafeţelor active şi erodarea solurilor de vânt. În aceste condiţii este vorba de un mediu cu echilibru ecologic deosebit de fragil. Cele mai expuse riscului deşertificării sunt Asia de Sud-Vest, vestul Statelor Unite ale Americii, centrul Asiei etc.

Cauzele deşertificării

- încălzirea globală şi modificarea regimului precipitaţiilor atmosferice;
- activităţile antropice : suprapăşunatul, creşterea rapidă a populaţiei;
- , cultivarea excesivă, lipsa mijloacelor alternative de existenţă.

Efectele deşertificării

- scăderea fertilităţii solului, formarea dunelor, eroziunea eoliană, distrugerea biomasei;
- producţii alimentare scăzute şi apariţia problemelor legate de lipsa hranei;
- scăderea stării de sănătate a populaţiei şi riscul de apariţie a unor epidemii;
- apariţia actelor ilegale în mediu şi a conflictelor.

Combaterea deşertificării

Combaterea deşertificării se poate realiza prin:
- plantarea de perdele forestiere şi de specii rezistente la secetă, aşa cum este barajul verde din Munţii Atlas;
- dimensionarea corectă a numărului de animale în funcţie de capacitatea de suport, pentru evitarea suprapăşunatului;
- dezvoltarea sistemelor de irigaţii din resurse excedentare şi stoparea coborârii nivelului apelor freatice, din Asia mai ales;
- diminuarea poluării şi respectarea protocolului de la Kyoto privind eliminarea gazelor cu efect de seră .

Deşertificarea (cauzele, efectele şi combaterea deşertificării) publicat: 2021-12-02T07:57:53+02:00, actualizat: by

# data[].attributes.attachment_link.description
Deşertificarea Deşertificarea este procesul de degradare a ecosistemelor din spaţiile semiaride, care nu se mai pot regenera, ca urmare a unor factori naturali şi antropici. Deşertificarea este pusă în evidenţă de reducerea suprafeţelor de sol acoperite cu vegetaţie, creşterea ...

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Deșertificarea este un fenomen complex de transformare treptată a unor terenuri cu soluri fertile în deșerturi, determinat de schimbările climatice ( secetă puternică și prelungită) și activitățile umane (supraexploatarea terenurilor).[1][2]

Procesul de deșertificare poate rezulta după o evoluție seculară a climatului (ex. Sahara, între 5000-1000 î.Hr.), dar, cel mai adesea ca rezultat al activităților antropice, omul fiind autorul deșertificării. Deșertificarea se declanșează obișnuit ca urmare a distrugerii covorului vegetal datorită exploatării excesive, necorespunzătoare a terenurilor fertile, cultivării excesive, despăduririlor masive și suprapășunatului, diminuării rezervelor de apă (secarea râurilor și a izvoarelor de coastă), eroziunii solului de apă și vânt, destructurării și poluării solului etc. În general, deșertificarea este determinată de o supraexploatare locală, mai ales prin suprapășunat, care provoacă o agravare a eroziunilor, adâncirea apei freatice și, ca urmare, instalarea secetei (ex. bazinul mediteranean). Astfel, Mesopotamia, o zonă inițial înfloritoare, a fost transformată în deșert prin suprapășunat și despăduriri.[3]

Deșertificarea parcurge mai multe etape: reducerea și pierderea orizontului superior al solului, după care are loc o erodare a orizonturilor inferioare și pierderea cvasitotală a substanțelor organice moarte, astfel încât tot terenul este ulterior format numai din particule minerale.

Deșertificarea influențează în mod negativ biodiversitatea, multe specii pier odată cu distrugerea habitatului lor. Pe glob are loc extinderea deșerturilor și deșertificarea terenurilor cultivate la o amploare crescândă. La scară globală, deșertificarea înaintează cu circa 50.000 km ² pe an. Studiile Organizației pentru Alimentație și Agricultură a Națiunilor Unite (FAO) estimează că nisipurile Saharei înaintează spre sud cu 1,5-10 km/an.

Principala cauză a deșertificării este îndepărtarea vegetației. Îndepărtarea vegetației este determinată de mai mulți factori, cum ar fi seceta, schimbările climatice, cultivarea terenurilor arabile, pășunatul excesiv și defrișarea. Vegetația are un rol important în determinarea compoziției solului. Studiile au arătat că, în multe ecosisteme, rata eroziunii solului descrește exponențial odată cu abundența vegetației.[4] Suprafețele uscate și neprotejate de vegetație sunt spălate de ploi sau de inundații, lăsând straturile infertile de la baza solului să se usuce la soare. Aceste suprafețe devin astfel tari și neproductive.

# data[].attributes.attachment_link.description
Deșertificarea este un fenomen complex de transformare treptată a unor terenuri cu soluri fertile în deșerturi, determinat de schimbările climatice ( secetă puternică și prelungită) și activitățile umane (supraexploatarea terenurilor).[1] [2] Procesul de deșertificare poate rezulta după o evoluție seculară a climatului (ex.

# data[].attributes.body
Deșertificarea africii