# data[].attributes.body
Bolesti možemo podijeliti na razne načine,ali opća podjela je na nezarazne i zarazne bolesti.

~Nezarazne bolesti~

Nezarazne bolesti nisu prenosive s čovjeka ili životinje na čovjeka.
One se razvijaju pod utjecajem različitih čimbenika, a ako nisu čimbenici potpuno poznati kažemo da je uzrok bolesti nepoznat.

U nezarazne bolesti spadaju:
Autoimune bolesti, maligne bolesti,
dijabetes, osteoporoza, Alzheimerova bolest, katarakta itd.

Nezarazne, kronične bolesti imaju svoj specifički tijek sa sljedećim stadijima:

1. Stadij osjetljivosti

2. Pretklinički stadij

3. Klinički stadij

4. Stadij invalidnosti

~Zarazne bolesti~

Zarazne se bolesti prenose sa čovjeka ili životinje na čovjeka.
Nisu sve zarazne bolesti prenosive(tetanus).
Uzrokovane su patogenim mikroorganizmima - posljedica infekcije.

Prenosivost ili kontagioznost - mogućnost prenošenja bolesti
Infekcija - ulazak patogenih mikroorganizama u čovjeka
Invazija - ulazak višestaničnih parazita u nositelja(bolest koju izazivaju - infestacija).

Razvitak bolesti ovisi o uzročniku i domaćinu.
Zarazna bolest je vidljiva ili nevidljiva reakcija (infekcija + simptomi)
Domaćin oboli ako je disponiran (nije imun), ako je broj uzročnika velik i ako je uzročnik virulentan.

Patološke promjene koje nastaju od trenutka prodora mikroorganizama do ozdravljenja ili smrti nazivamo patogeneza.
Ona ima tri stadija:

1. Stadij primarne lokalizacije infekcija

2. Stadij generalizacije infekcije

3. Stadij lokalizacije infekcije u organima

CIklička zarazna bolest - bolest koja ima sva tri stadija

# data[].attributes.body
Humana medicina:znanost koja ima za cilj unapređenje i očuvanje zdravlja zdravih ljudi, odnosno liječenje i rehabilitaciju bolesnih.
Humana medicina se dijeli na:

•Pretklinička medicina:obuhvaća temeljne medicinske znanosti (biologija, anatomija, farmakologija..)
•Klinička medicina:obuhvaća brojne grane medicine, no dvije su glavne
-interna medicina(neurologija, infektologija)
-kirurgija
•Javnozdravstvena medicina:obuhvaća pojavnost bolesti i čimbeniks koji uzrokuju bolest(epidemiologija, higijena)

7.4.1948.god. osnovana je Svjetska zdravstvena organizacija
-Zdravlje je stanje potpunog fizičkog, mentalnog i socijalnog blagostanja,a ne samo odsutnost bolesti ili nemoći:

a)Fizicko blagostanje je odsutnosti bolesti ili iznemoglosti
b) Mentalno blagostanje je psihološko zdravlje, emotivno zdravlje
c)Socijalno blagostanje je stanje mira i sigurnosti

-Bolest je odstupanje od stanja osjećaja fizičkog ili mentalnog blagostanja uzrokovano biološkom neuravnoteženošću ili ozljedom
-Najizraženiji simptom je bol

-Bolest je rezultat međusobnog djelovanja triju čimbenika:
•čovjekov organizam
•uzročnik,koji mora biti prisutan da bi bolest nastala
•okolina,koja mora biti takva da omogući djelovanje uzročnika na čovjeka

# data[].attributes.body
• zdravlje i zdravstveno stanje se ne može mijenjati, postoji granica izmedu zdravlja i bolesti
• čovjek se proglasi zdravim na osnovi odsutnosti bolesti
• objektivna mjerila: visina i težina, krvni tlak, temperatura, lab. nalazi; nisu pouzdan pokazatelj da će netko biti dulje vrijeme zdrav
• teorija Aarona Antonovsky - pokušao utvrditi koji čimbenici poboljšavaju zdravlje

Zdravlje pojedinca i zajednice
• zajedica je skupina ljudi na geografski definiranom pdručju
•čovjek utječe na zajednicu i ona na njega
•svaki je pojedinac odgovoran za vlastito zdravlje, zajednica u kojoj živi to omogućuje i pomaže
•čovjek može unaprijediti svoje tjlesno društveno i socijalno zdravlje
•zdravlje je sredstvo koje nam pomaže ostvariti životne ciljeve
•zdrav čovjek je preduvjet zdrave zajednice
•nova definicija zdravlja: “zdravlje se stvara tamo gdje ljudi žive, gdje se vole, rade i igraju se”

Bolest pojedinca i zajednice
•počinje od obitelji
•u siromašnim državama-> pojava zaraznih bolesti
•u bogatijim zemljama-> epidemije nezaraznih bolesti ili zdravstvenjih stanja koja posaljedično imaju učinak na ljudsko tijelo (pretilost, nikotinska i alkoholna ovisnost, depresija)
•Simptomi- pataloške pojave koji se kod bolesnika pojavljuju spontano
•Znakovi bolesti- promjene koje se uočavaju prilikom zdravstvenog pregleda
•sprecifični i nespecifični simptomi
•Sindrom- skup većeg broja subjektivnih i objektivnih simptoma i znakova

# data[].attributes.body
Fizička sredina - zagađenjem atmosfere i otpuštanjem stakleničkih plinova uništava se ozonski omotač, što povećava izloženost čovjeka štetnom zračenju što u konačnici povećava rizik obolijevanja od mnogih bolesti.

Biološka sredina - čine ju sva živa bića koja okružuju čovjeka pomažući mu, ali mogu imati i izrazito štetan utjecaj na zdravstveno stanje.

Socioekonomska sredina - nesporazumi i konflikti kao i loše socijalne prilike uzrokuju psihičke napetosti koje kasnije dovedu do zdravstvenih promjena i bolesti.

# data[].attributes.body
Infektivne bolesti- obolijeva uvijek skupina ljudi, nikada samo pojedinac (epidemija, pandemija, endemija)
42% svih bolesti otpada na zarazne bolesti
10% ukupne smrti zbog svih bolesti otpada na infektivne bolesti.
Zarazne bolesti mogu imati vrlo teške posljedice npr. hepatitis.
Neke zarazne bolesti dolaze kao posljedica siromaštva, niskog higijenskog standarda, a neke su povezane s životinjama, putovanjima u endemijske ili tropske krajeve.
Većina se eliminira antibioticima ili cjepivima (npr. velike boginje, dječja paraliza), neke zarazne bolesti se njima ne mogu eliminirati kao SIDA i COVID-19
Širokom uporabom antibiotika razvili su se različiti sojevi bakterija koji su često prisutni u bolničkim ustanovama.
Zarazne se bolesti razlikuju od drugih jer ovise o patogenim osobinama uzročnika
PATOGENIZACIJA - patološke promjene koj  nastaju u domaćinu od trenutka ulaska mikroorganizma do ozdravljenja ili smrti.
3 studija patogenizacije su:

Stadiji primarne lokalizacije infekcija (npr. obična prehlada)

Stadiji generalizacije infekcije (npr. bakterijska upala pluća)

Stadiji lokalizacije infekcije u organima (ima simptome zahvaćenog organa)

Ciklička zarazna bolest - bolest s sva tri stadija (sve virusne bolesti, i neke bakterijeske)
Vrste infekcija:

Akutna infekcija

Kronička infekcija

Primarna infekcija

Sekundarne infekcija

Superinfekcija

Reinfekcija

Monogena infekcija

Mješovita infekcija

Recidiv

Oportunistička infekcija

Perzistentna ili trajna infekcija

Latentna infekcija

Kongenitalna infekcija

Neonatalna infekcija

Septikemkemija ili sepsa

Ijatrogena infekcija

Bolnička infekcija

# data[].attributes.body
Uzročnici zaraznih bolesti

Uzročnici zaraznih bolesti mogu biti bakterije, virusi, fungi, protozoi, metazoi i prioni.

Bakterije - veliki mikroorganizmi razlicitih oblika, razlikujemo tipične i atipične

Tipične bakterije - obitavaju izvan stanica domaćina

Atipične bakterije - obitavaju unutar stanica, nemaju staničnu stijenku, manje su i primitivnije građe

Virusi - sitni mikoroorganizmi, ovisni o metabolizmu stanice domaćina i množe se unutar nje

Uzgajaju se samo u pokusnim životinjama, uzrokuju velik broj bolesti (ospice, gripa)

Fungi - jednostanične i višestanične gljivice

Uzrokuju bolesti kože i sluznica ili sustavne gljivične infekcije

Protiv njih koristimo antimikotike

Protozoi - jednostanični mikroorganizmi, žive unutar ili izvan stanice domaćina i uzrokuju tropske bolesti

Prenose se na čovjeka hranom i vodom i komarcima

Metazoi - višestanični organizmi koji uzrokuju invazivne bolesti ili helmintoze

Prioni - sitnije od virusa, nemaju nukleinske kiseline, uzrokuju bolest ljudi i goveda

Evolucija i tijek zaraznih bolesti

Prirodni tijek zaraznih bolesti je razdoblje od kontakta s uzročnikom bolesti do konačnog ishoda bolesti

Inkubacija - vrijeme od ulaska mikroorganizma u domaćina do pojave prvih simptoma bolesti

Inicijalna faza - početak bolesti kad prevadavaju opći, nespecifični simptomi, bolesnik je najzarazniji

Faza razvijene bolesti - pojava simptoma koji su tipični za određenu bolest, može se postaviti dijagnoza

Faza regresije bolesti - razdoblje kad se opći i specifični simptomi povlače postupno ili naglo

Faza rekonvalescencije - oporavak iscrpljenog organizma, može doći do pogoršanja bolesti pa se to naziva rekudescencija

Završetak bolesti - ozdravljenje ili smrt, bolest može imati kronični oblik, komplikacije i posljedice

# data[].attributes.body
Biološki agensi su svi živi agensi koji su u stanju izazivati štetne posljedice u organizmu.

Grupirani su po načinu života:
bakterije
virusi
gljivice
metazoi
protozoi
prioni

Kemijski agensi su kemijski elementi ili spojevi koji preko kože ili dišnih organa uneseni u organizam izazivaju štetne posljedice.

Fizikalni agensi obuhvaćaju sva nenormalno stanja okoliša.

Nutritivni agensi su osnovni sastojci živežnih namirnica koji mogu dovesti do zdravstvenih poteškoća.

# data[].attributes.body
Na neke čimbenike možemo utjecati, a na neke ne. Čimbenici na koje ne možemo djelovati su: dob, spol, nasljeđe.
Čovjek (domaćin) je osoba sa biološkim, društvenim i ostalim osobinama.
Uzročnik može biti biološki, kemijski, fizikalni i nutritivni.
Okolina je skup vanjskih čimbenika koji mogu utjecati na zdravlje i pojavu bolesti u čovjeka.

# data[].attributes.body
Genetički čimbenici - mnoge boleski se češće pojavljuju u djece čiji su roditelji bolovali od iste bolesti.

Životna dob - čovjek od nekih bolesti obolijeva češće u jednoj nego u drugoj dobi.

Spol - muškarci i žene obolijevaju od različitih bolesti. Žene češće obolijevaju od urinarnih infekcija, a muškarci od bolesti srca, čira na želudcu...

Bračno stanje - neoženjeni češće obolijevaju od spolnoprenosivih bolesti, a udane žene od karcinoma vrata maternice.

Zanimanje - konobari imaju proširene vene, a doktori su izloženiji zaraznim bolestima.

Etnička pripadnost - kod žena čiji su muževi obrezani rijetka je pojava raka vrata maternice.

Imunobiološko stanje - čovjek je zaštićeniji od bolesti ako mu je imunološki sustav jači.