# data[].attributes.headline
עצות להורים כיצד לסייע לילדים בהתמודדות עם מלחמת חרבות ברזל- ההסתדרות הרפואית בישראל

# data[].attributes.subject
עצות להורים כיצד לסייע לילדים בהתמודדות עם מלחמת חרבות ברזל- ההסתדרות הרפואית בישראל

# data[].attributes.headline
השעה הטובה- הנגשת וובינרים חינמיים 

# data[].attributes.subject
השעה הטובה- הנגשת וובינרים חינמיים 

# data[].attributes.body
אתר המנגיש את הוובינרים החינמיים הפתוחים לציבור ויכולים לסייע בהתמודדות עם המצב.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
ישראל נמצאת באחד מרגעי השבר הקשים שידעה בתולדותיה.

אנחנו יודעים שלחלק מכם אין פניות וזמן ללמידה וחלק מכם כן מנסה להבין איך להתמודד עם המצב הקשה שנוצר.

המטרה שלנו - לסייע לכם בכלים וידע כדי להתמודד ולעבד את מה שארע ואיך נתמודד גם ביום שאחרי.

האתר הזה מתעדכנת בוובינרים ופעילויות חינמיות שעולות לרשת.

כל מה שאתם צריכים לעשות זה למצוא זמן, לסמן ביומן, להירשם אליהם ולהגיע.

המידע הוא של המרצים ולא שלנו- אנחנו רק מנגישים את הידע בצורה מרוכזת כאן.

עליכם מוטלת האחריות להירשם ולהיכנס למפגשים.

בחרת המאמנות של אמא מאמנת התגייסו כדי לתת לכם מענה מקיף ונרחב על סוגיות הוריות בימי מלחמה. קחו כל מה שתוכלו כי חלק מחיזוק החוסן שלנו הוא לתמוך בילדים שלנו שעוברים איתנו את הימים הקשים האלה.

# data[].attributes.attachment_link.description
וובינרים חינמיים לשימושכם בתקופת המשבר

# data[].attributes.headline
מה אומרים כשאין מילים? הסברים אמיתיים ומותאמים לשיח עם ילדים.ות אודות המלחמה. עמותת גושן

# data[].attributes.subject
מה אומרים כשאין מילים? הסברים אמיתיים ומותאמים לשיח עם ילדים.ות אודות המלחמה. עמותת גושן

# data[].attributes.headline
וובינרים וקורסים מבית קמפוס IL 

# data[].attributes.subject
וובינרים וקורסים מבית קמפוס IL 

# data[].attributes.body
קמפוס מפעילים מערך וובינרים  חינמי של מומחי הקורסים כדי לתת כלים להתמודד עם המצב. הוובינרים יוקלטו ויפורסמו.

מלבד הוובינרים, מדובר במאגר גדול של קורסים דיגיטלים איכותיים, בעברית, בחינם, בהמון נושאים. לא צריך לצאת מהבית בשביל ללמוד. מעולה גם לבני נוער שגם ככה כל היום מול המחשב בימים אלו.

# data[].attributes.attachment_link.description
הקורסים הטובים ביותר - לכולם, בחינם. קידום מקצועי או השכלה אקדמית? העשרה כללית או קורס פסיכומטרי? בקמפוס IL תיהנו מחווית למידה חדשנית - בזמן, במקום, ובקצב שלכם. המיזם הלאומי ללמידה דיגיטלית מובל בשותפות על ידי מטה ישראל דיגיטלית במשרד לשוויון חברתי והמועצה להשכלה גבוהה.

# data[].attributes.headline
מַחְבֶּרֶת מְחַבֶּרֶת לשעת משבר

# data[].attributes.subject
מַחְבֶּרֶת מְחַבֶּרֶת לשעת משבר

# data[].attributes.body
כלי אימוני שפותח בהשראת אומנות הקינצוגי הכולל בתוכו מידע ופרקטיקות לפיתוח חוסן

# data[].attributes.attachment_link.title
מחברת מחברת מבית צוגי.pdf

# data[].attributes.headline
 חוסן נפשי בימי מלחמה

# data[].attributes.subject
 חוסן נפשי בימי מלחמה

# data[].attributes.body
הקלטת השידור שנערך עם אפרת לקט- אמא מאמנת וד"ר טל בן שחר

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
בית אמא מאמנת

# data[].attributes.attachment_link.title
חוסן נפשי בימי מלחמה עם ד״ר טל בן שחר - בית אמא מאמנת

# data[].attributes.attachment_link.description
חוסן נפשי בימי מלחמה ד״ר טל בן שחר על מה שכן נמצא בשליטתנו בימים האלה מניסיונו הרב של ד״ר טל באיזורים מוכי אסונות בעולם

# data[].attributes.headline
שומרות על השגרה של יערה אופיר - קבוצה המסייעת לשמור על שגרה בשעת משבר 

# data[].attributes.subject
שומרות על השגרה של יערה אופיר - קבוצה המסייעת לשמור על שגרה בשעת משבר 

# data[].attributes.body
קבוצה בה נשלחים רעיונות לדברים שאפשר לעשות כדי לשמור על השגרה, משימות קטנות ופרקטיות, בצעדים קטנים.
הקבוצה מתאימה למי שמרגישה ששגרה ועשייה יעזרו לה, ורוצה הכוונה ורעיונות מה אפשר לעשות.

# data[].attributes.attachment_link.title
שומרות על השגרה 🩷

# data[].attributes.headline
טיפים לניהול בזמן משבר- נטע ויזל

# data[].attributes.subject
טיפים לניהול בזמן משבר- נטע ויזל

# data[].attributes.body
איך להיות עוגן כשאני מתפרקת בעצמי?

הרבה דמעות זרמו בזומים שלי עם מנהלים/ות ביומיים האחרונים.
אז נתחיל בהבהרה חד משמעית:
זה שאת/ה בוכה זה לא אומר שאת/ה חלשה. זה שאת/ה לא עצמך זה לא אומר שאת/ה לא מתפקד.
Business is NOT as usual!

עכשיו אפשר להתחיל...
ביומיים האחרונים ערכתי סשנים קבוצתיים למנהלים בנושא שימור חוסן ורצף תפקודי.
כדי לעזור לכמה שיותר מנהלים וHR באשר הם, אני אשתף כאן בכמה דגשים והמלצות אופרטיביות.
ההמלצות נשאבו מניסיוני בתחום הפסיכולוגיה הצבאית, בתחום משימות הדמיית חלל, ניהול פרויקטים וצוותים מורכבים וייעוץ למנהלים בסביבת אי וודאות ולחץ.

המטרה שלנו היא שימור החוסן הארגוני והרצף התפקודי גם כעת וגם לאחר המשבר.
חוסן הוא היכולת להתמודד עם משבר, להתפרק ולהצליח להתאושש, להצליח לתפקד למרות הקושי, למרות הבכי.
מה מעלה חוסן אישי- צוותי וארגוני? מה מביא אותנו להצליח לתפקד ולשמור על עצמינו גם בתנאי משבר?
( Based on Energy Management Model by Schwartz & Lohr)

1. אנרגיה פיזית: בריאות ורווחה.

2. אנרגיה מנטלית: מידע, תהליכים ויעדים ברורים.

3. אנרגיה חברתית: לתחזק קשר של אמון ותקשורת אותנטית עם כל אחד מהעובדים שלי וביניהם. אנחנו לא לבד אם רק נושיט יד.

4. אנרגיה רוחנית: תחושת ערך ומשמעות היא מנוע המוטיבציה החזק ביותר במצבי אי וודאות, עומס ולחץ.

איך עושים זאת בפועל?
הופכים את מקום העבודה לעוגן היציב בתוך המציאות הכאוטית שבה אנחנו מנסים לחיות ולתפקד.

1. מייל כלל ארגוני יומי בשעה קבועה ביום. נושאים אפשריים: השכר לא השתנה לאור המצב/ הנחייה חדשה מפיקוד העורף/ תקנות זכויות עובדים / תרומה לקהילה ואיך מצטרפים/ עדכונים עסקיים או ארגוניים / הוקרה ארגונית על הישגים או מאמץ מיוחד על אף המצב של פרטים או צוותים/ אם אין מה לעדכן שולחים ורושמים שנחזור מחר.

2. יעדים, ציפיות והנחיות מקצועיות מפורטות ומדויקות יותר יעזרו לאנשים בימים של חוסר ריכוז ובלבול.

3. שיחה יומית טלפונית אישית של כל מנהל/ת עם כל אחד מחברי הצוות. שיחה שכוללת רק התעניינות אישית. לא להסס לשאול מתוך אכפתיות והתעניינות אמיתיים. אנשים זקוקים לרשת חברתית, לתחושה שלמישהו אכפת מהם כבני אדם.

4. לפנק את האנשים מרחוק בחבילה הביתה: מצרכי סופר, ארוחה מוולט, גלידה, ערכת מיינפולנס.

5. בישיבות צוות להדגיש את הערך והמשמעות של מה שאנחנו עושים. אנשים צריכים חיבור לערך ולמשמעות, זה מפחית חרדה והופך את מקום העבודה לעוגן של יציבות.

6. זיהוי מקרי קיצון: במקרים ואתם מזהים חוסר תפקוד מתמשך ומצוקה, אל תנסו לקחת על עצמכם את תפקיד המטפל אלא הפנו למוקד הטלפוני של ער"ן או נט"ל. אם מתאפשר, הציעו טיפול פסיכולוגי במימון החברה.

7. המסר המרכזי הוא שבתוך כל אי הוודאות, החברה היא עוגן יציב ושהמנהלים והחברים כאן בשבילך.

8. לא לשכוח ליישם את כל הכתוב לעיל קודם כל על עצמכם ורק אז על האנשים סביבכם. אם לא תדאגו לעצמכם לא תוכלו לדאוג לאחרים. תכבו כבר את הטלוויזיה ואת הטיקטוק ותעשו משהו אחר שעושה לכם טוב (והוא לא לרדת על פיצה משפחתית). תדאגו לעצמכם כי כנראה זה הולך להיות ארוך וכי יש אנשים סביבכם שצריכים אתכם מתפקדים.

נטע ויזל- מומחית לפיתוח ניהול ומנהיגות, יועצת ארגונית ומנחת קבוצות

# data[].attributes.headline
הצעה למתווה לישיבת צוות לאור המצב הביטחוני- קרן קוגן

# data[].attributes.subject
הצעה למתווה לישיבת צוות לאור המצב הביטחוני- קרן קוגן

# data[].attributes.headline
התמודדות הורים עם פחדים וחרדות אצל ילדים- קורס דיגיטלי של הקמפוס

# data[].attributes.subject
התמודדות הורים עם פחדים וחרדות אצל ילדים- קורס דיגיטלי של הקמפוס

# data[].attributes.headline
התנהגות במצבי חירום- קורס דיגיטלי של הקמפוס

# data[].attributes.subject
התנהגות במצבי חירום- קורס דיגיטלי של הקמפוס

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
מהי שעת חירום?

כיצד להתנהג בעת רעידת אדמה?

כיצד להתנהג בשעת ירי טילים?

כיצד להתנהג בשעת שריפה?

דגשים רלוונטיים למקום העבודה.

תיאור:

טילים, רעידות אדמה ושריפות, אלו מצבי חירום שאנו מכירים, ובמציאות שלנו גם חווים את חלקם לא מעט. בשעת חירום, עלינו לדעת איך לתפקד בצורה מיטבית - כך נוכל להתגונן ולעזור להתגוננות הסובבים אותנו.

הכרה מוקדמת עם דרכי הפעולה תסייע לנו בכך!

בקורס קצר זה, נלמד כיצד להיערך ואיך להתנהג בשעת חירום, כדי שכולנו נוכל להמשיך את חיינו בבטחה.

# data[].attributes.attachment_link.title
התנהגות במצבי חירום

# data[].attributes.attachment_link.description
מהי שעת חירום? כיצד להתנהג בעת רעידת אדמה? כיצד להתנהג בשעת ירי טילים? כיצד להתנהג בשעת שריפה? דגשים רלוונטיים למקום העבודה. תיאור: טילים, רעידות אדמה ושריפות, אלו מצבי חירום שאנו מכירים, ובמציאות שלנו גם חווים את חלקם לא מעט. בשעת חירום, עלינו לדעת איך לתפקד בצורה מיטבית - כך נוכל להתגונן ולעזור להתגוננות הסובבים אותנו.

# data[].attributes.headline
טיפים למנהלים בהתמודדות של עובדים החווים אובדן, אבל ותחושות קשות 

# data[].attributes.subject
טיפים למנהלים בהתמודדות של עובדים החווים אובדן, אבל ותחושות קשות 

# data[].attributes.headline
טיפים לניהול עובדים במשבר

# data[].attributes.subject
טיפים לניהול עובדים במשבר

# data[].attributes.attachment_link.title
טיפים לניהול עובדים במשבר.pdf

# data[].attributes.headline
קלפי רגשות- משחק עם הילדים

# data[].attributes.subject
קלפי רגשות- משחק עם הילדים

# data[].attributes.body
גרסא דיגיטלית של ערכת קלפי ׳הרגשות שלי -ערכה מאויירת לשיחה על רגשות׳ למענכם לשימוש חופשי חינמי 💛הקלפים יתנו לכם דרך קלה, כיפית וחוויתית לפתוח שיחה עם הילדים על כל נושא שבעולם. בואו נשב עם הילדים, נחבק אותם, נראה להם שהרגשות שלהם חשובים ומעניינים ושזה אפילו כיף לדבר עליהם ונעכל ביחד טוב יותר את כל הבלאגן הזה שקורה לנו בבטן, את הלב השבור הזה שרואה ושומע ולא רוצה להאמין. עכשיו זה זמן להתחבר, פנימה והחוצה - לדבר על הרגשות שלנו, לראות אותם כדבר יפה, צבעוני ומקסים, גם הרגשות הכואבים, כולם פה כדי ללמד אותנו משהו אותנטי על עצמנו ולעזור לנו לגדול. אוהבת ומקווה לריפוי בלבבות שלנו כולנו 💔שרון, האפי

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
הערכה הדיגיטלית

​​​ לפניכם 43 קלפי רגשות

בכל קלף - כאשר תלחצו על החצים ימינה או שמאלה - תגלו את השאלה או המשימה של הקלף.

עונים וגוללים - כל אחד בתורו עונה על שאלה/משימה.

בתור התחלה, אפשר לגלול, להביט יחד בקלפי הרגשות ולהצביע על הרגשות שאני מרגיש כרגע.

# data[].attributes.attachment_link.title
Happy Monkey | ערכה דיגיטלית של קלפי הרגשות שלי

# data[].attributes.attachment_link.description
פתוח לכולם: העלינו גרסא דיגיטלית של ערכת קלפי ׳הרגשות שלי - ערכה מאויירת לשיחה על רגשות׳ למענכם הנכם מוזמנים להשתמש, הערכה הדיגיטלית פתוחה לכולם בזמנים אלו עד להודעה חדשה.

# data[].attributes.headline
חוברת מינפולנס לילדים

# data[].attributes.subject
חוברת מינפולנס לילדים

# data[].attributes.headline
קלפי שיח למשפחה

# data[].attributes.subject
קלפי שיח למשפחה

# data[].attributes.headline
משחק עם הילדים- על רגשות

# data[].attributes.subject
משחק עם הילדים- על רגשות

# data[].attributes.headline
טכניקות מיינדפולנס לילדים

# data[].attributes.subject
טכניקות מיינדפולנס לילדים

# data[].attributes.headline
הנחיות לעזרה ראשונה נפשית

# data[].attributes.subject
הנחיות לעזרה ראשונה נפשית

# data[].attributes.attachment_link.title
משרד הבריאות ומכללת תל חי - הנחיות לעזרה ראשונה נפשית

# data[].attributes.headline
מתכון להפחתת לחץ וחרדה

# data[].attributes.subject
מתכון להפחתת לחץ וחרדה

# data[].attributes.body
למה כדאי לבשל יחד בזמנים של לחץ וחרדה ?איך להפחית מתח בפעילות משותפת של הורה וילד?

מור דניאל וליטל רוטשילד.

# data[].attributes.attachment_link.title
מתכון להפחתת לחץ וחרדה

# data[].attributes.headline
איך להרגיע לאחר האזעקה

# data[].attributes.subject
איך להרגיע לאחר האזעקה

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
משרד הבריאות - Ministry of health Israel

# data[].attributes.attachment_link.title
איך להרגיע לאחר האזעקה

# data[].attributes.headline
יש מלחמה בארץ שלנו- סיפור לילדים

# data[].attributes.subject
יש מלחמה בארץ שלנו- סיפור לילדים

# data[].attributes.headline
עצות מעולות של גורמים מומחים לשיח והתמודדות עם ילדים ומתבגרים בתקופה זאת

# data[].attributes.subject
עצות מעולות של גורמים מומחים לשיח והתמודדות עם ילדים ומתבגרים בתקופה זאת

# data[].attributes.headline
תרגילים לילדים לחיזוק החוסן

# data[].attributes.subject
תרגילים לילדים לחיזוק החוסן

# data[].attributes.headline
דרכים להתמודד עם חרדה כשיש אזעקות

# data[].attributes.subject
דרכים להתמודד עם חרדה כשיש אזעקות

# data[].attributes.body
1. תפגינו מוכנות. הכינו תיק מראש, עם דברים בסיסיים - שתייה, שמיכה, נשנוש, משחק לילדים. אפשר גם רדיו/מטען לנייד.  פחות התרוצצות משדרת שליטה.
2. צמצמו מול הילדים את צריכת החדשות, זו העצמת חרדה מיותרת.
3. צמצמו גם שיחות על מלחמות עם השכנים, זה הזמן להתעדכן במה שלומם ושלומכם בחייהם הרגילים. אולי לשכנה נולד נכד בארה״ב?
4. שמרו במקלט משחק בהמשכים, פאזל,  מונופול...  משהו מוכר ונעים לילדים לשוב אליו.
5. תזכרו, ותזכירו לילדים, שתחושת הלחץ, כמו גם האירוע כולו, הם דבר זמני. ושהכי חשוב לזכור שכולנו יחד, מלוכדים ואוהבים, וזה לתמיד ❤️
ד״ר אילן וולקוב, פסיכיאטר מומחה, MindMe

# data[].attributes.headline
תרגיל כוחות העל להרגעת ילדים

# data[].attributes.subject
תרגיל כוחות העל להרגעת ילדים

# data[].attributes.body
שלום וחיבוק לכולנו בימים קשים אלו

על מנת למנוע חרדת יתר ולחיזוק החוסן הנפשי משתפת ב 6 טיפים ונקודות לתשומת לב:

* זכרו שכל תגובה היא נורמלית למצב הבלתי נורמלי. נדודי שינה, עוררות יתר, דיבור מתמשך, רעידות, צחוק, ניתוק, דופק מואץ, הסתגרות ועוד

* הפחיתו ככל הניתן את תדירות העדכונים מאמצעי התקשורת, העדיפו צפיה בתכנים מסיחי דעת ומצחיקים כמו סטנד אפ למשל. הצחוק משחרר אנדרופינים המרגיעים את מערכת העצבים.

* העדיפו משחקי מילים, החלפת בדיחות וסיפורים, משחקי קופסא ובעיקר מבטים בעיניים על פני גוללות במסך לאורך זמן.

* נשימה ומגע, מגע, מגע. חיבוקים, ליטופים ועיסוי הדדי. נשימות עמוקות ואיטיות מחזירות אותנו לגוף, לכאן ועכשיו ולהבנה שכרגע הכל בסדר.

אפשר ורצוי לתרגל נשימות איטיות ביחד, שאיפה עמוקה 4 שניות, עצירת נשימה 4 שניות, נשיפה איטית 8 שניות.

* טיפול באחרים. תנו תשומת לב לחיות המחמד המפוחדות וחלקו תפקידים גם ובעיקר לילדים הצעירים והמבוגרים:

אחד יהיה אחראי שיש מים במרחב המוגן, השני אחראי על המורל, השלישי אחראי להביא את האח הצעיר, הרביעי על זה שיהיו משחקים וחומרי יצירה וכן הלאה... מתן תפקיד מוריד משמעותית את תחושת חוסר האונים שעלולה להיות מקור להתקפי חרדה בהווה ובעתיד.

* שמחה, שמחה, שמחה.

מותר ורצוי לשמוח לצד הכאב והאבל.

מוסיקה טובה, זמן בישול ואפיה משותף, ריקודים, קריוקי, משחקי פנטומימה.

לזכור שהזמן הזה מעבר להיותו מטריד וקשה הוא גם הזדמנות טובה ליצירת קירבה בנינו- בני הבית והמשפחה,

והקירבה היא מקור החוסן הפנימי הכי חזק שיש לנו.

רעות רסלר

מומחית בטיפול במצבי דחק,

מטפלת פסיכודרמה,

עובדת עם בני נוער, הורים וצוותים בעוטף.

ניתן לפנות אליי בוואטאפ בכל שעה ב 054-2267220

# data[].attributes.headline
קולנוע לב עם סרטים פתוחים לילדים ולכל המשפחה

# data[].attributes.subject
קולנוע לב עם סרטים פתוחים לילדים ולכל המשפחה

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
בתי קולנוע לב

# data[].attributes.attachment_link.title
לב איתכם בבית

# data[].attributes.attachment_link.description
פתחנו מגוון סרטים לילדים ולצפייה משפחתית אונליין! צפייה מהנה

# data[].attributes.headline
סיפור לילדים קטנים- על האזעקה

# data[].attributes.subject
סיפור לילדים קטנים- על האזעקה

# data[].attributes.headline
תיאטרון חיפה מזמין את כל ילדי ישראל לצפות חינם בהצגות ילדים אונליין

# data[].attributes.subject
תיאטרון חיפה מזמין את כל ילדי ישראל לצפות חינם בהצגות ילדים אונליין

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
הכנו לכם הפוגה נעימה ומחבקת של תכנים, פעילויות והצגות לצפייה אונליין.
מחזקים ומקווים לימים טובים יותר,

ניצה בן צבי, מנכ"לית תיאטרון חיפה ומשה נאור, מנהל אמנותי תיאטרון חיפה.

סוף סוף 'בילי שוורץ' אצלכם בבית.
תיאטרון חיפה ממשיך לחזק ולרומם את הרוח הישראלית ומציג בפניכם בצפייה אונליין, את המחזמר הישראלי האהוב, 'בילי שוורץ'
בליווי תזמורת המהפכה, זוכה 4 פרסי התיאטרון הישראלי שנת 2015, כולל פרס "מחזמר השנה".
22/10, יום ראשון בשעה 21:00

שידור של המחזמר האהוב "בילי שוורץ" בצפייה אונליין, אצלכם בבית.
הקישור יהיה זמין לצפייה ביום א', 22/10 בשעה 21:00:

עיבוד לספר מאת דבורה עומר, מחזה ובימוי - צביה הוברמן.

ההצגה מביאה את סיפורו של עולה ממרוקו החולם לעלות לישראל ולהתגייס לשייטת.

חווית תיאטרון פורצת גבולות

הצגה אינטראקטיבית המתרחשת במספר חללים שעוצבו ונבנו במיוחד בתיאטרון חיפה.

מסע קסום ומסתורי מאחורי הקלעים של התיאטרון.

מאת ובבימוי צביה הוברמן

24/10, יום ג', שעות: 16:30, 15:00

חדר בריחה תיאטרלי בהשראת ספרים מאת דבורה עומר

מאת ובבימוי צביה הוברמן

25/10, יום ד', שעות: 16:30, 15:00

מחזה מקורי על חברות, קבלת השונה והתמודדות עם שינויים.

מאת: ירדן קדוש, אור רוזן.
בימוי: ניצן נוימן.

גיל: שנתיים - 4

26/10, יום ה', שעות: 16:00 | חדר הפלאות, תיאטרון חיפה

קומדיה על אהבה ושיטיון מאת גדול המחזאים וויליאם שייקספיר

בימוי: רוני ברודצקי
לצפייה אונליין לחצו על התמונה או כאן >>
הרפתקאות חמור שכולו תכלת

עיבוד קסום לספר מאת נחום גוטמן

עיבוד ובימוי שי פיטובסקי
לצפייה אונליין לחצו על התמונה או כאן >>
מסע מופלא ומרגש לאי קסום שאינו מופיע כלל על המפה

מאת ובבימוי יאיר שפירא
לצפייה אונליין לחצו על התמונה או כאן >>
"מרבד הסיפורים" היא סדרת פודקאסטים לילדים בהפקת תיאטרון חיפה, בהשתתפות חמישה שחקנים ומדבבים, בליווי מוזיקה מקורית. עיבוד תיאטרלי ומוזיקלי לעשר אגדות וסיפורי עמים מרחבי העולם, כל פרק מתמקד באגדה מארץ ומתרבות אחרת.

מאת: יערה רשף נהור

# data[].attributes.attachment_link.title
תיאטרון חיפה

# data[].attributes.attachment_link.description
הצגות, פעילויות ותכנים לצפייה אונליין

# data[].attributes.headline
סרטון של ילדה מהממת שנותנת לילדים טכניקות להתמודדות 

# data[].attributes.subject
סרטון של ילדה מהממת שנותנת לילדים טכניקות להתמודדות 

# data[].attributes.attachment_link.title
עם פתיחת היום הזה שנדמה כאילו הוא לקוח מתסריט של סרט אימה, החלטתי לפתוח קבוצת וואטסאפ ולשלוח בה תכנים שיסייעו לכל מי שצריך להתמודד עם החרדה והפחד שהמצב הזה מציף.  ואז הקסם הזאת נרתמה למבצע והחליטה לצלם סדרת סרטונים שיסייעו להתמודד עם המצב כעת ובכלל זה מתאים לכולם! ילדים, נוער ומבוגרים גאה להיות אמא שלך ילדה נפלאה שלי! מתפללת לימים שקטים ובטוחים מלאים באהבת חינם🙏🏾❤️ #mindfulness  #kidsareawesome #loveyourself #bekindtoyourbody #workforyourself #careforme #growthmindset #nlp4kids #ella #אמאמכורה #ימיםשלשקט #nlp #meditation #hoponopono 

# data[].attributes.attachment_link.embed_code
@hofit_gandi_issac
עם פתיחת היום הזה שנדמה כאילו הוא לקוח מתסריט של סרט אימה, החלטתי לפתוח קבוצת וואטסאפ ולשלוח בה תכנים שיסייעו לכל מי שצריך להתמודד עם החרדה והפחד שהמצב הזה מציף. ואז הקסם הזאת נרתמה למבצע והחליטה לצלם סדרת סרטונים שיסייעו להתמודד עם המצב כעת ובכלל זה מתאים לכולם! ילדים, נוער ומבוגרים גאה להיות אמא שלך ילדה נפלאה שלי! מתפללת לימים שקטים ובטוחים מלאים באהבת חינם🙏🏾❤️ #mindfulness #kidsareawesome #loveyourself #bekindtoyourbody #workforyourself #careforme #growthmindset #nlp4kids #ella #אמאמכורה #ימיםשלשקט #nlp #meditation #hoponopono
♬ original sound - Hofit_Gandi_Issac

# data[].attributes.headline
מודל מעשה- סרטון טוב המסביר בפשטות כיצד ניתן לתת עזרה נפשית ראשונית במצבי חרום ולחץ

# data[].attributes.subject
מודל מעשה- סרטון טוב המסביר בפשטות כיצד ניתן לתת עזרה נפשית ראשונית במצבי חרום ולחץ

# data[].attributes.attachment_link.title
מודל מעש״ה | ICFR - המרכז הבינלאומי לחוסן תפקודי

# data[].attributes.attachment_link.description
מודל מעש”ה נוצר על מנת לספק מיומנויות עזרה ראשונה נפשית לאנשי מקצוע ולא לאנשי מקצוע כאחד במהלך מצבי חירום ו / או לחץ. בפרספקטיבה זו, לכל אחד מהאכלוסיה יש את היכולת להפוך למגיב ראשון, ומספק עזרה ראשונה נשפית לנזקקים. כתוצאה מכך, חוסנה של הקהילה ועצמאותה גדלים באופן דרמטי, בתורם, ומאפשרים לקהילה לדאוג…

# data[].attributes.headline
טכניקת התקרקעות במצבי לחץ

# data[].attributes.subject
טכניקת התקרקעות במצבי לחץ

# data[].attributes.headline
8 צעדים לרגיעה עצמית

# data[].attributes.subject
8 צעדים לרגיעה עצמית

# data[].attributes.headline
מיינדפולנס: אומנות פיתוח הקשב הפנימי- קורס דיגיטלי של הקמפוס

# data[].attributes.subject
מיינדפולנס: אומנות פיתוח הקשב הפנימי- קורס דיגיטלי של הקמפוס

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
"אי אפשר לעצור את הגלים, אבל אפשר ללמוד לגלוש" (ג'ון קבט זין)

היומיום שלנו מלא ועמוס. מחשבות על העבר מתערבבות עם דאגות לגבי העתיד, ריבוי של משימות ומפגשים עם אנשים, גלים סוערים יותר ופחות, הצפה של מחשבות ורגשות ותחושה שאין לנו זמן לנשום...

אז אולי לא נוכל להאט את קצב החיים (ואולי בכל זאת כן?), אבל נוכל ללמוד לחיות בתשומת לב למתרחש, למקד את הקשב שלנו במה שנוכח כרגע ולנתב את התודעה העמוסה שלנו למקומות שייטיבו עמנו ויסייעו לנו לחיות בשלווה, בקבלה ובנעימות.

מיינדפולנס היא שיטה נגישה לאימון מנטלי, שמאפשר לנו לחוות את חוויות החיים כפי שהן ולהיטיב עם עצמנו על-ידי הפניית הקשב שלנו לתחושות הגוף, המחשבות והרגשות שלנו כאן ועכשיו, ברגע הזה.

# data[].attributes.attachment_link.title
מיינדפולנס: אומנות פיתוח הקשב הפנימי

# data[].attributes.attachment_link.description
"אי אפשר לעצור את הגלים, אבל אפשר ללמוד לגלוש" (ג'ון קבט זין) היומיום שלנו מלא ועמוס. מחשבות על העבר מתערבבות עם דאגות לגבי העתיד, ריבוי של משימות ומפגשים עם אנשים, גלים סוערים יותר ופחות, הצפה של מחשבות ורגשות ותחושה שאין לנו זמן לנשום...

# data[].attributes.headline
פיתוח חוסן אישי של עובדים בימי הקורונה – סיכום ספרות ומתווה פעילות

# data[].attributes.subject
פיתוח חוסן אישי של עובדים בימי הקורונה – סיכום ספרות ומתווה פעילות

# data[].attributes.body
סקירה שנכתבה בתקופת הקורונה אבל סוקרת חוסן באופן כללי ומביאה פרטיקות שיכולות להתאים גם היום.

# data[].attributes.headline
בין חוסן לאומי לחוסן אישי - איך מתמודדים עם המציאות שאנו נמצאים בה? שיחתם של ד״ר יואב הלר ומומחה החוסן, פרופ׳ מולי להד

# data[].attributes.subject
בין חוסן לאומי לחוסן אישי - איך מתמודדים עם המציאות שאנו נמצאים בה? שיחתם של ד״ר יואב הלר ומומחה החוסן, פרופ׳ מולי להד

# data[].attributes.attachment_link.title
חוסן לאומי, חוסן אישי: שיחה מיוחדת של ד"ר יואב הלר עם מומחה החוסן, פרופ' מולי להד

# data[].attributes.headline
אתר מרכז משאבים

# data[].attributes.subject
אתר מרכז משאבים

# data[].attributes.body
מרכז משאבים היא העמותה הוותיקה ביותר בעולם העוסקת בתחום ההכנה, ההתערבות, הטיפול והשיקום. העמותה פועלת עם פרטים, משפחות ואוכלוסיות להתמודדות עם משברים. המרכז פועל מזה שנים עם מערכות מוניציפליות, משרדי ממשלה, גופי התערבות בחירום, ומערכות עסקיות וכלכליות.

# data[].attributes.attachment_link.title
מרכז משאבים - פיתוח חוסן, התמודדות והכנה לשעת חירום

# data[].attributes.attachment_link.description
המרכז הוותיק ביותר בתחום ההכנה, ההתערבות, הטיפול והשיקום. המרכז פועל עם פרטים, משפחות, ארגונים וקהילות להתמודדות עם משברים. פיתוח חוסן, פיתוח משאבי התמודדות והכנה לשעת חירום

# data[].attributes.headline
עזרה ראשונה: ידע מציל חיים- קורס דיגיטלי של הקמפוס

# data[].attributes.subject
עזרה ראשונה: ידע מציל חיים- קורס דיגיטלי של הקמפוס

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
הילד נחנק מצעצוע ולא ידעת מה לעשות? עמדת ליד אישה מבוגרת בסופר אשר לפתע התמוטטה ולא ידעת איך לעזור? יצאת לאכול במסעדה, לפתע אדם לידך נפל על הרצפה והחל להתנפח מאלרגיה והרגשת חסרת אונים?
קורס עזרה ראשונה של משרד הבריאות והמומחים של מד"א הוא בשבילך!

כל אחד יכול להציל חיים! מצבי חירום רפואיים עלולים לתפוס אותנו כשאנחנו לא מוכנים ולהוות גורם סטרס ואיום על חיינו. הניסיון מראה, כי גם מקומות הנחשבים בטוחים כמו הבית, עלולים להיות מקור לפציעות דחופות. הדקות הראשונות מרגע התרחשות
האירוע ועד להגעת צוותים רפואיים, עשויות להיות קריטיות עבור המטופל ולהבדיל בין חיים למוות. היכולת לזהות את המצב ולתת מענה ראשוני מתאים מיד עם התרחשות האירוע הינה קריטית.

קורס במתן עזרה ראשונה הינו חובה לכלל האוכלוסייה בכלל, ובפרט להורים ולעובדים עם אוכלוסיות בסיכון.

קורס זה מקנה ידע תאורטי בסיסי וכלים פרקטיים בסיסיים בטיפול בחולים ופצועים בדקות הראשונות עד להגעת צוותי הסיוע. הדגש בקורס יהיה על זיהוי מצבי חירום ומתן טיפול באמצעים בסיסיים הקיימים בכל בית. הקורס יתמקד בטיפול במצבים של דום לב, ביצוע החייאה במבוגרים, ילדים ותינוקות, שימוש במכשיר דפיברילטור(הקיים בכל מקום ציבורי), טיפול בחנק מגוף זר, מצבי חירום רפואיים שכיחים כגון: מצוקה נשימתית, אלרגיה ואנאפילקסיס, שבץ מוחי ומחלות לב, פציעות נפוצות, פגיעות אקלים ובעלי חיים ועוד.

הקורס חינמי ומיועד לכל מי שרוצה לרכוש ידע בהגשת עזרה ראשונה ואינו דורש ידע מקדים.
הצטרפו אלינו לחוויית למידה הכוללת הפעלות ואינטראקציות, סרטוני וידאו ושאלות לתרגול בקורס קצר שתוכלו ללמוד בקצב שלכם - בכל זמן ובכל מקום.

# data[].attributes.attachment_link.title
עזרה ראשונה: ידע מציל חיים

# data[].attributes.attachment_link.description
הילד נחנק מצעצוע ולא ידעת מה לעשות? עמדת ליד אישה מבוגרת בסופר אשר לפתע התמוטטה ולא ידעת איך לעזור? יצאת לאכול במסעדה, לפתע אדם לידך נפל על הרצפה והחל להתנפח מאלרגיה והרגשת חסרת אונים? קורס עזרה ראשונה של משרד הבריאות והמומחים של מד"א הוא בשבילך! כל אחד יכול להציל חיים!

# data[].attributes.headline
הגשת עזרה ראשונה לילדים ותינוקות- קורס דיגיטלי של הקמפוס

# data[].attributes.subject
הגשת עזרה ראשונה לילדים ותינוקות- קורס דיגיטלי של הקמפוס

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
התינוק השתעל מאוד ולא ידעת מה לעשות במקרה של חנק? הילד קיבל כוויה ולא ידעת איך לטפל? כוויות, טביעות שברים ועוד, אלו בוודאי תרחישים שבחלקם לפחות נתקלת.

הקורס הזה הוא בשבילך!

כל אחד יכול להציל חיים! מצבי חירום רפואיים עלולים לתפוס אותנו כשאנחנו לא מוכנים ולהוות גורם סטרס ואיום על חיינו. הניסיון מראה, כי גם מקומות הנחשבים בטוחים כמו הבית, עלולים להיות מקור לפציעות דחופות. הדקות הראשונות מרגע התרחשות האירוע ועד להגעת צוותים רפואיים, עשויות להיות קריטיות עבור המטופל ולהבדיל בין חיים למוות. היכולת לזהות את המצב ולתת מענה ראשוני מתאים מיד עם התרחשות האירוע הינה קריטית.

קורס במתן עזרה ראשונה הינו חובה לכלל האוכלוסייה בכלל, ובפרט להורים ולעובדים עם אוכלוסיות בסיכון.

קורס זה, מקנה ידע תאורטי בסיסי וכלים פרקטיים בסיסיים בטיפול בחולים ופצועים בדקות הראשונות עד להגעת צוותי הסיוע. הדגש בקורס יהיה על זיהוי מצבי חירום ומתן טיפול באמצעים בסיסיים הקיימים בכל בית. הקורס יתמקד בטיפול במצבים של ביצוע החייאה בתינוקות וילדים, שימוש במכשיר דפיברילטור
(הקיים בכל מקום ציבורי), טיפול בחנק מגוף זר, מצבי חירום רפואיים שכיחים כגון: מצוקה נשימתית, אלרגיה, אסטמה, פציעות נפוצות, פגיעות אקלים ובעלי חיים ועוד.

הקורס מיועד לכל מי שרוצה לרכוש ידע בהגשת עזרה ראשונה ואינו דורש ידע מקדים.

הצטרפו אלינו לחוויית למידה הכוללת הפעלות ואינטראקציות , סרטוני וידאו ושאלות לתרגול בקורס קצר שתוכלו ללמוד בקצב שלכם - בכל זמן ובכל מקום.

# data[].attributes.attachment_link.title
הגשת עזרה ראשונה לילדים ותינוקות

# data[].attributes.attachment_link.description
התינוק השתעל מאוד ולא ידעת מה לעשות במקרה של חנק? הילד קיבל כוויה ולא ידעת איך לטפל? כוויות, טביעות שברים ועוד, אלו בוודאי תרחישים שבחלקם לפחות נתקלת. הקורס הזה הוא בשבילך! כל אחד יכול להציל חיים! מצבי חירום רפואיים עלולים לתפוס אותנו כשאנחנו לא מוכנים ולהוות גורם סטרס ואיום על חיינו.

# data[].attributes.headline
ממשבר לצמיחה: כלים להתמודדות עם חרדה במצבי דחק- קורס דיגיטלי של הקמפוס

# data[].attributes.subject
ממשבר לצמיחה: כלים להתמודדות עם חרדה במצבי דחק- קורס דיגיטלי של הקמפוס

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
המציאות היום יומית חושפת אותנו למצבי דחק שונים העלולים לגרום לתגובות חרדה. תגובות אלה מקשות על תפקוד יעיל ומועיל ואינן מאפשרות חזרה לשגרה אפקטיבית.

לעיתים עלולות תגובות החרדה להימשך ולגרום להמשך קשיים תפקודיים גם שנים לאחר החשיפה לאירוע הדחק.

הנהלת משרד הבריאות הרימה את הכפפה ופיתחה תוכניות מניעה והתערבות המיועדות להפחית מלכתחילה את הסיכון להתפתחות קשיי התפקוד.

המודל שנבחר לצורך כך הוא מודל מעש"ה - מודל עזרה ראשונה נפשית. את המודל פיתח ד"ר משה פרחי מהמכללה האקדמית תל-חי, בתמיכה ובליווי האגף לבריאות הנפש במשרד הבריאות ורשות החירום הלאומית (רח"ל). משרד הבריאות הכיר במודל זה כמודל הארצי להגשת עזרה ראשונה נפשית לכלל האוכלוסייה וכן לסיוע לכוחות החירום וההצלה במהלך מילוי תפקידם.

המודל פשוט ומותאם לכלל הציבור והוא מאפשר להעביר אדם ממצב של חוסר תפקוד לתפקוד יעיל תוך דקה או שתיים בלבד.

פשטותו ובהירותו של המודל מאפשרות לכל אחד ליישם את עקרונותיו. לא נדרש לשם כך ידע מקצועי קודם.

הרעיון הוא שכל אדם באשר הוא יֵדע לפעול על פי המודל ויוכל לסייע לחברו הנמצא במצוקה. באמצעות פעולות פשוטות מאוד, הנמשכות לא יותר מדקה, יוכל המסייע להחזיר את הנפגע לתפקוד יעיל המותאם לצורכי האירוע.

לכן, כחלק מתוכנית רחבה של הגברת החוסן הלאומי, הוחלט להתחיל בתוכניות הדרגתיות להנחלת הידע לאזרחי המדינה.

# data[].attributes.attachment_link.title
לעולם חוסן: מתיאוריה לפרקטיקה - סיוע נפשי ראשוני במצבי חירום

# data[].attributes.attachment_link.description
המציאות היום יומית חושפת אותנו למצבי דחק שונים העלולים לגרום לתגובות חרדה. תגובות אלה מקשות על תפקוד יעיל ומועיל ואינן מאפשרות חזרה לשגרה אפקטיבית. לעיתים עלולות תגובות החרדה להימשך ולגרום להמשך קשיים תפקודיים גם שנים לאחר החשיפה לאירוע הדחק. הנהלת משרד הבריאות הרימה את הכפפה ופיתחה תוכניות מניעה והתערבות המיועדות להפחית מלכתחילה את הסיכון להתפתחות קשיי התפקוד.

# data[].attributes.headline
איך להתמודד עם חוסר ודאות- יהודית כץ

# data[].attributes.subject
איך להתמודד עם חוסר ודאות- יהודית כץ

# data[].attributes.body
מה אנחנו לא יודעים על מה שאנחנו לא יודעים?האמת על חוסר ודאות

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
עודכן: 16 ביולי 2020

מבוסס על חושבים טוב 78 - איך להתמודד עם חוסר ודאות? עם ד״ר תומר בקלש

כמה הייתם מוכנים לשלם כדי לדעת יהודית: אז מה זה חוסר ודאות? מבחינתי זה מצב שבו אני לא יודעת מה יהיה. זה גורם למועקה. מרגישים את זה בכל הגוף, ההתהפכות הזאת בתוך הבטן, בחזה, במיליון מחשבות של מה הולך להיות. וה-מה הולך להיות הזה, הוא דוחף אותנו אל הקטסטרופה. תומר: "חוסר וודאות זה בדיוק זה. לא לדעת מה הולך לקרות, מחר, בעוד שנה, או 10 דקות. הבסיס של חוסר הוודאות הוא לאו דווקא חוסר הידיעה, אלא פרימת הקשר שבין סיבה לתוצאה. הדבר המאפיין ביותר את המוחות שלנו כמוחות אנושיים, זה הצורך המתמיד לחקור את הסביבה ולייצר שרשראות של סיבה ותוצאה; כשתינוק בוכה אמא באה להאכיל אותו. כשהוא גדל קצת אומרים לו 'אם תתאמץ מאוד תצליח'. אנחנו בעצם יוצרים לעצמנו שרשראות של סיבה ותוצאה. הבעיה היא שאנחנו מתמכרים להרגשה שהפעולות שלנו יכולות להביא לתוצאות שאפשר לצפות אותן. ברגע שהקשר הזה נפרם, בין מה אני עושה למה הולך לקרות, הדבר הזה מטלטל אותנו. זו ההרגשה של אי-וודאות. בימים האלה של הקורונה, המילה המחופשת ביותר ב-Google Trends היא חוסר ודאות. אין שום קשר בין מה שאעשה לבין מה שיקרה לי בעוד שבוע-שבועיים. צריך להיכנס לבידוד או לא? מישהו אחר שאני נפגש איתו יכניס אותי לבידוד?"אבל למה אנחנו כל כך שונאים את התחושה הזאת? יש פה משהו שכולם חווים כל הזמן, מרגע שאנחנו נולדים. למה אנחנו כל כך שונאים את זה?"יש הרבה מחקרים על אי-ודאות בהם רואים עוררות פיזית של אנשים - בקריאת אישונים, ביתר לחץ דם, בקצב פעימות הלב, הזעה. לפי המון מדדים פיזיולוגים אנשים נכנסים לסטרס אמיתי במצבי חוסר ודאות. אני חושב שזה כל כך חורה לנו בגלל שאנחנו חיים בעולם כאוטי לחלוטין. יש לנו צורך לייצר לעצמנו אשליה של ודאות, אחרת אנחנו פשוט נתפרק. הרעיון הזה שאנחנו לא באמת בעלי הבית, לא שולטים במה יקרה עם החיים שלנו, הוא כנראה גדול עלינו ועלול לפרק את עצם המהות שלנו. ההיאחזות באיזושהי וודאות דמיונית היא כנראה זו שמצילה אותנו. הצורך שלנו לייצר שרשראות של סיבה ותוצאה, זו בדיוק ההוכחה לכמה העולם הוא פשוט בלתי צפוי. הסיבה-תוצאה הזו משרתת אותנו גם ברמה הקוגניטיבית, היא מאפשרת לנו לקבוע חוקי אצבע ולקבל החלטות בתנאי חוסר ודאות".אנחנו רוצים את הוודאות, אפילו במחיר פגיעה עצמית."כן, יש מחקר מעניין מ-2016 מלונדון שמראה עד כמה הצורך בוודאות חזק. לקחו קבוצה של נבדקים, לחצי מהם אמרו 'אתה הולך לקבל שוק חשמלי בעוד יומיים', ולחצי השני אמרו, 'יש סיכוי של 50% שבעוד יומיים תקבל שוק חשמלי'. באופן פרדוקסלי, אלה שידעו שיקבלו בוודאות שוק חשמלי היו הרבה יותר רגועים מאלה ש'אולי' יקבלו שוק חשמלי. על פניו זה לא הגיוני, הרי יש להם 50% סיכוי שלא לקבל שוק חשמלי. למה זה? זה נקרא Cognitive Dread - שנאת סיכון, שנאת החוויה שאני לא יודע. השנאה של חוסר הוודאות מובילה אותנו להעדיף שכבר יגידו שאני חולה קורונה עכשיו מאשר לא לדעת אם אהיה או לא אהיה חולה קורונה".זה כמו המטריקס, אתה יודע? במטריקס הרי יש את האשליה שבתוכה אנשים חיים, אבל היא מרגישה להם אמיתית וברורה וודאית. ואז יש את המציאות האמיתית, שבה בעצם אין כלום. זה מה שקורה לנו עם חוסר ודאות - מצד אחד, בפרספקטיבה, כולם יודעים להגיד 'תכלס, אין דבר כזה וודאות', נכון? הנה, גם השכירים שחושבים שיש להם וודאות בעבודה, יכולים לפטר אותם. אנשים שאנחנו אוהבים יכולים חס וחלילה למות מחר. פתאום קורונה. אנחנו יודעים את זה אבל אנחנו לא חיים את זה."נכון. המוח מחווט בצורה כזו שהוא כמעט מכריח את עצמו לייצר ודאות, ניבויים או להתמכר להרגשה של סיבה ותוצאה שמעקמות את תפיסת המציאות בצורה שתשרת אותנו. יש לנו איזו תיאוריה נאיבית שאומרת 'אם נדאג למשהו בהכרח נשפר את הביצועים כלפיו'. אנחנו נורא מודאגים לבריאות של הילד שלנו ואנחנו חושבים שככל שנדאג יותר לבריאות שלו, כך הוא יהיה בריא יותר. אם נדאג לפרנסה שלנו בהכרח נרוויח יותר כסף. שהדאגות שלנו מקדמות את המטרות שלנו. זו שטות גמורה. אנחנו יודעים ממחקרים שככל שאדם דואג יותר ממשהו ככה הביצועים שלו במטלה עצמה יורדים".אני חושבת שהסיבה שבגללה אנשים מתבלבלים לגבי הדאגות שלהם היא שיש אחוז קטן שבו אני דואגת וזה באמת גורם לי להיות יותר מוכנה. למשל אני דואגת שיכנסו לי יתושים הביתה, אז אני מתקינה רשת בחלון. הדבר הזה נכון באחוז הקטן של מה שאני יכולה להשפיע עליו, אבל הופך למאוד לא נכון בכל הדברים שאין לנו שליטה עליהם. ואז אנחנו רואים את המחיר של דאגות וחרדות ש...אין מה לעשות איתן."המחיר האמיתי ברמה הפסיכולוגית של דאגות וחרדות זו המעגליות של המחשבות שלנו. כשיש משהו שמדאיג אותך, הוא כל הזמן מדאיג אותך. אתה לא יכול לצאת מהמעגל הזה. אתה לא יכול עכשיו להגיד לקורטקס שלך - טוב, תפסיק לחשוב על זה. ברגע שאתה אומר לבן-אדם אל תחשוב על פיל לבן עם קורונה, על מה הוא חושב? על פיל לבן עם קורונה. זה בדיוק הסיפור. חשיבה מעגלית היא המקום שבו אנחנו תפוסים במעגל הדאגה, והחכמה זה לצאת מהתפיסה הזאת שהדאגה תשפר את הביצועים שלנו. צריך להיכנס למעגל ההשפעה ולהתרכז רק בו. המערכת החייתית ביותר שלנו היא זו שאמונה על Fight or Flight. לרוב האסטרטגיה של אנשים להתמודדות עם חוסר ודאות זה פשוט Flight. לברוח מחוסר ודאות. זה הדבר כנראה הגרוע ביותר ברמה התנהגותית, להימנע מהתמודדות עם מצבי חוסר ודאות".זה מחזק בנו את המחשבה האוטומטית שלא נוכל לשאת את זה, כי הנה אנחנו - לא נושאים את זה. קורה לי משהו לא ודאי, אני בורחת מזה, אז אני רק מאמינה יותר שאני לא יכולה להתמודד עם זה. זה מעגל סגור."נכון, זה קצת כמו משחק טניס. שחקן טניס עומד במגרש ומקבל חבטת הגשה מהשחקן שמולו. סרינה וויליאמס לדוגמה היא מגישת ה- Serves החזקה ביותר בתולדות הטניס, והיא נותנת Serve'ים שבאמת המוח האנושי לא יכול לקבל. לא יכול לענות להם. מהירות תנועת הכדור, הזוויות עצמן - בלתי אפשרי לענות לדבר כזה. אז איך מי שמשחק מולה כן עונה? איך כל שחקן טניס חובבן מצליח לענות על Serve'ים? הכדור יכול לקפוץ לכל מקום במגרש, על פניו. המוח שלהם נכנס לסוג של מצב צף, Floating. והמצב הצף הזה לא מייצר ניבויים, הוא פשוט מגיב להתרחשויות. כשאתה נמצא מול מצב של חוסר ודאות זה כמו לעמוד במגרש טניס ולקבל חבטת הגשה, אתה צריך להיכנס למצב שבו אתה מוכן לקבל כל מה שיקרה. וכשאתה נכנס למצב הזה, זה סוג של מצב מדיטטיבי. האפשרות שלך לענות לכל אירוע שיקרה עולה פלאים, כי אם אתה עסוק בניבוי, אתה נצמד לפינה במגרש שאליה אתה חושב שיגישו לך את ה-Serve. אבל אם אתה עסוק במוכנות אז אתה מרחף, אתה מקפץ במרחב המגרש ואז יש סיכוי הרבה יותר טוב שתצליח לענות אפילו על ה- Serve'ים של סרינה וויליאמס".וואו, זו מטאפורה ממש ממש יפה וחזקה. אני חושבת שהרבה מהסבל בחיים שלנו נובע כתוצאה מזה שאנחנו לא מקבלים את המצב. בעולם המיינדפולנס מתעסקים בזה, בלקבל את המצב. אבל תמיד עולה בחזרה השאלה של 'רגע אם אני אקבל את המצב אז מה? אני פסיבית?' והתשובה היא לא, כי אם אני מקבלת את המצב אז אני יותר פנויה לשינוי שהוא רלוונטי למה שקורה כרגע. אני יכולה לפעול עם המציאות ולא נגדה. ובכל זאת, אנחנו מרגישים את המועקה הזאת."יש בלוטה בגזע המוח שלנו שנקראת לוקוס קורליוס, שם כל האירוע מתחיל, והיא מפרישה נוירוטרנסמיטור שמתחיל להתרוצץ לנו במוח. אנחנו לא נכנס לכל המסלול המוחי הזה, אבל בגדול הוא זורם דרך כל המוח ואומר לו - תשמע, משהו חדש קורה פה, הגיע הזמן ללמוד חוקיות חדשה שבה אתה לא שולט. באופן אבסורדי נגרמת אצלנו סוג של עוררות שמתפרשת אצלנו בתור חרדה. היא מתפרשת בצורה לא נכונה. העוררות הרגשית הזאת היא בסופו של דבר סימן טוב, סימן שמשהו הולך לקרות. ולכן המטרה שלנו זה להנחות את המוח שלנו, להגיד - אוקיי, אתה מתרגש עכשיו כי משהו טוב הולך לקרות, לא משהו רע. התפקיד שלנו זה להטמיע אינפורמציה חדשה, ללמוד את החוקיות החדשה של המשחק ולהתחיל לפעול לפי מצבי פעולה חדשים. זה הסיפור בגדול. לפרש מחדש את העוררות הזו כמשהו טוב".מדהים. אתה יודע, בעולם הפסיכולוגיה מדברים על מיינדסט לסטרס: האם אנחנו רואים סטרס כמשהו מאיים, מסוכן, מפחיד, שצריך למנוע, להדחיק ולעצור אותו. או שאנחנו רואים סטרס כמשהו שצריך לקבל אותו כחלק מהחיים, אפשר לצמוח ממנו ומכין אותנו לפעולה. אחד המחקרים החזקים בנושא נקרא The Social Stress Test - מחקר הלחץ החברתי; מזמינים אנשים למעבדה לעמוד מול חבר שופטים רציניים ולנאום נאום מאולתר במשך 5 דקות. זאת סיטואציה מלחיצה עבור כל אחד. במקרה הזה, הנושא של הנאום הוא - החולשות שלנו. תוך כדי גם מצלמים אותנו ומאירים עלינו בפרוז'קטור. סיטואציה סופר מלחיצה. מה שהניסוי האכזרי הזה בודק, זה את התגובה הפסיכולוגית שלנו לסיטואציה תחת שני תנאים. לקבוצה אחת מראים לפני הניסוי סרטון קצר שמסביר כמה סטרס הוא רע. הסרטון נפתח בזה שכולם יודעים כמה סטרס זה דבר רע, אבל מסתבר שהוא אפילו יותר גרוע ממה שחשבנו! הוא מחליש את המערכת החיסונית, גורם לנו להיות חולים, פוגע באושר. צריך להימנע בכל דרך אפשרית. זו קבוצה מספר 1. קבוצה מספר 2, מקבלת פתיחה אחרת: כולם יודעים שסטרס זה לא טוב, אבל מסתבר שיש בו גם צדדים טובים שמכינים אותנו לפעולה. סטרס גורם לנו להשתמש בחוזקות שלנו, להתבונן בערכים שלנו מחדש, סדרי עדיפויות חדשים, אנחנו יוצאים מזה חזקים יותר. ולגבי מה שתרגישו בגוף כשתחוו סטרס, למשל דפיקות הלב החזקות, הן פשוט סימן שהמוח שלכם מקבל עכשיו יותר חמצן , והגוף שלכם מתכונן להתמודדות עם סיטואציה קשה. ואז כל הנבדקים עוברים את המבחן הלחץ החברתי, כולם נלחצים, אבל רואים תגובות שונות. הקבוצה הראשונה שלמדה כמה סטרס גרוע, נלחצים כמו שהיינו מדמיינים שהם ילחצו. הם אומרים שזה נורא, מזיעים, לוקחים את זה קשה. בקרב הקבוצה השנייה הם אומרים, זה היה קשה אבל היה לי ביטחון להתמודד עם זה, הרגשתי שמשהו בי מוכן לשאת את האתגר. זו הייתה התגובה הפסיכולוגית. בשלב השני הסתכלו על דאטה הפיזיולוגי. מדדו תוך כדי הניסוי את לחץ הדם, דופק, מוליכות עורית, ועוד מדדים פיזיולוגיים שמעידים על לחץ. וראו דבר מרתק: התגובה הפיזיולוגית של שתי הקבוצות לניסוי הייתה שונה. בשתי קבוצות הלב דפק מאוד חזק, אבל ההבדל המרכזי היה בהיצרות של כלי הדם. בסטרס הלא בריא שאנחנו מכירים כלי הדם מתכווצים. זה מצב לא בריא לאורך זמן, וקשור למחלות לב למשל. אצל הקבוצה שהייתה מכוונת באופן חיובי לסטרס, לא ראו את ההתכווצות הזאת של כלי הדם: כלי הדם נשארו רחבים, עם דופק מהיר. זאת תגובה של התרגשות. זה מעניין לראות שזה לא רק מה שאנחנו חושבים ומרגישים, אלא באמת הגוף מגיב אחרת כשאנחנו מסתכלים על לחץ אחרת: ״הנה, הגוף שלי מתכונן למשהו, אני מותחת את היכולות שלי״, ולא בתור סימן שאני לא יכולה להתמודד עם זה."מדהים מדהים מדהים. חידשת לי לגבי הניסוי הזה. אני חושב שזה בדיוק הכוח שיש לנו ביכולת לספר לעצמנו נרטיב יותר אדפטיבי. והמדהים בכל הסיפור, זה שפתאום הסטרס הופך להיות הרבה יותר מקדם מטרות. זה בדיוק כוח של הסיפור הזה".אני חושבת שאפשר לנסות לראות את התקופה הזאת ספציפית , ובכלל את הרעיון של אי ודאות, כמין שדה אימונים. אימון לקונספט ממש מרכזי שיש לנו בחיים ואנחנו פוגשים כל הזמן, אמנם קצת יותר בקטן ויותר בפרטי, אבל חוסר ודאות זה משהו שכל הזמן קורה וקיים ואנחנו יכולים ללמוד להתמודד איתו טוב יותר. ללמוד להתייחס אליו אחרת או לפחות להכיר צדדים נוספים שלו, בדיוק כמו שעשו בניסוי הזה. אולי אפילו לפחד ממנו קצת פחות, כי הוא חלק מהחיים, הוא תמיד היה. מוזמנים לשתף בקבוצת הפייסבוק, איך אתם מתמודדים עם חוסר ודאות? ומה למדתם על ההתמודדות שלכם עם חוסר ודאות בתקופה האחרונה? מה יהיה אתכם? יהיה לכם כסף או לא יהיה? איפה תעבדו? ואיך תהיה הזוגיות שלכם? אנחנו לא אוהבים לא לדעת. אנחנו שונאים לא לדעת. לשיחה על חוסר ודאות ואיך להתמודד איתה, הזמנתי (במרחק שני מטר ואלכוג'ל) את ד"ר תומר בקלש, פסיכולוג, חוקר מוח מאוניברסיטת בן-גוריון ומומחה להתנהגות צרכנים (ואולי זיהיתם מהפרק על עידן העומס הקוגניטיבי).להאזנה לפרק המלא לחצו כאן.

מבוסס על חושבים טוב 78 - איך להתמודד עם חוסר ודאות? עם ד״ר תומר בקלש

כמה הייתם מוכנים לשלם כדי לדעת יהודית: אז מה זה חוסר ודאות? מבחינתי זה מצב שבו אני לא יודעת מה יהיה. זה גורם למועקה. מרגישים את זה בכל הגוף, ההתהפכות הזאת בתוך הבטן, בחזה, במיליון מחשבות של מה הולך להיות. וה-מה הולך להיות הזה, הוא דוחף אותנו אל הקטסטרופה. תומר: "חוסר וודאות זה בדיוק זה. לא לדעת מה הולך לקרות, מחר, בעוד שנה, או 10 דקות. הבסיס של חוסר הוודאות הוא לאו דווקא חוסר הידיעה, אלא פרימת הקשר שבין סיבה לתוצאה. הדבר המאפיין ביותר את המוחות שלנו כמוחות אנושיים, זה הצורך המתמיד לחקור את הסביבה ולייצר שרשראות של סיבה ותוצאה; כשתינוק בוכה אמא באה להאכיל אותו. כשהוא גדל קצת אומרים לו 'אם תתאמץ מאוד תצליח'. אנחנו בעצם יוצרים לעצמנו שרשראות של סיבה ותוצאה. הבעיה היא שאנחנו מתמכרים להרגשה שהפעולות שלנו יכולות להביא לתוצאות שאפשר לצפות אותן. ברגע שהקשר הזה נפרם, בין מה אני עושה למה הולך לקרות, הדבר הזה מטלטל אותנו. זו ההרגשה של אי-וודאות. בימים האלה של הקורונה, המילה המחופשת ביותר ב-Google Trends היא חוסר ודאות. אין שום קשר בין מה שאעשה לבין מה שיקרה לי בעוד שבוע-שבועיים. צריך להיכנס לבידוד או לא? מישהו אחר שאני נפגש איתו יכניס אותי לבידוד?"אבל למה אנחנו כל כך שונאים את התחושה הזאת? יש פה משהו שכולם חווים כל הזמן, מרגע שאנחנו נולדים. למה אנחנו כל כך שונאים את זה?"יש הרבה מחקרים על אי-ודאות בהם רואים עוררות פיזית של אנשים - בקריאת אישונים, ביתר לחץ דם, בקצב פעימות הלב, הזעה. לפי המון מדדים פיזיולוגים אנשים נכנסים לסטרס אמיתי במצבי חוסר ודאות. אני חושב שזה כל כך חורה לנו בגלל שאנחנו חיים בעולם כאוטי לחלוטין. יש לנו צורך לייצר לעצמנו אשליה של ודאות, אחרת אנחנו פשוט נתפרק. הרעיון הזה שאנחנו לא באמת בעלי הבית, לא שולטים במה יקרה עם החיים שלנו, הוא כנראה גדול עלינו ועלול לפרק את עצם המהות שלנו. ההיאחזות באיזושהי וודאות דמיונית היא כנראה זו שמצילה אותנו. הצורך שלנו לייצר שרשראות של סיבה ותוצאה, זו בדיוק ההוכחה לכמה העולם הוא פשוט בלתי צפוי. הסיבה-תוצאה הזו משרתת אותנו גם ברמה הקוגניטיבית, היא מאפשרת לנו לקבוע חוקי אצבע ולקבל החלטות בתנאי חוסר ודאות".אנחנו רוצים את הוודאות, אפילו במחיר פגיעה עצמית."כן, יש מחקר מעניין מ-2016 מלונדון שמראה עד כמה הצורך בוודאות חזק. לקחו קבוצה של נבדקים, לחצי מהם אמרו 'אתה הולך לקבל שוק חשמלי בעוד יומיים', ולחצי השני אמרו, 'יש סיכוי של 50% שבעוד יומיים תקבל שוק חשמלי'. באופן פרדוקסלי, אלה שידעו שיקבלו בוודאות שוק חשמלי היו הרבה יותר רגועים מאלה ש'אולי' יקבלו שוק חשמלי. על פניו זה לא הגיוני, הרי יש להם 50% סיכוי שלא לקבל שוק חשמלי. למה זה? זה נקרא Cognitive Dread - שנאת סיכון, שנאת החוויה שאני לא יודע. השנאה של חוסר הוודאות מובילה אותנו להעדיף שכבר יגידו שאני חולה קורונה עכשיו מאשר לא לדעת אם אהיה או לא אהיה חולה קורונה".זה כמו המטריקס, אתה יודע? במטריקס הרי יש את האשליה שבתוכה אנשים חיים, אבל היא מרגישה להם אמיתית וברורה וודאית. ואז יש את המציאות האמיתית, שבה בעצם אין כלום. זה מה שקורה לנו עם חוסר ודאות - מצד אחד, בפרספקטיבה, כולם יודעים להגיד 'תכלס, אין דבר כזה וודאות', נכון? הנה, גם השכירים שחושבים שיש להם וודאות בעבודה, יכולים לפטר אותם. אנשים שאנחנו אוהבים יכולים חס וחלילה למות מחר. פתאום קורונה. אנחנו יודעים את זה אבל אנחנו לא חיים את זה."נכון. המוח מחווט בצורה כזו שהוא כמעט מכריח את עצמו לייצר ודאות, ניבויים או להתמכר להרגשה של סיבה ותוצאה שמעקמות את תפיסת המציאות בצורה שתשרת אותנו. יש לנו איזו תיאוריה נאיבית שאומרת 'אם נדאג למשהו בהכרח נשפר את הביצועים כלפיו'. אנחנו נורא מודאגים לבריאות של הילד שלנו ואנחנו חושבים שככל שנדאג יותר לבריאות שלו, כך הוא יהיה בריא יותר. אם נדאג לפרנסה שלנו בהכרח נרוויח יותר כסף. שהדאגות שלנו מקדמות את המטרות שלנו. זו שטות גמורה. אנחנו יודעים ממחקרים שככל שאדם דואג יותר ממשהו ככה הביצועים שלו במטלה עצמה יורדים".אני חושבת שהסיבה שבגללה אנשים מתבלבלים לגבי הדאגות שלהם היא שיש אחוז קטן שבו אני דואגת וזה באמת גורם לי להיות יותר מוכנה. למשל אני דואגת שיכנסו לי יתושים הביתה, אז אני מתקינה רשת בחלון. הדבר הזה נכון באחוז הקטן של מה שאני יכולה להשפיע עליו, אבל הופך למאוד לא נכון בכל הדברים שאין לנו שליטה עליהם. ואז אנחנו רואים את המחיר של דאגות וחרדות ש...אין מה לעשות איתן."המחיר האמיתי ברמה הפסיכולוגית של דאגות וחרדות זו המעגליות של המחשבות שלנו. כשיש משהו שמדאיג אותך, הוא כל הזמן מדאיג אותך. אתה לא יכול לצאת מהמעגל הזה. אתה לא יכול עכשיו להגיד לקורטקס שלך - טוב, תפסיק לחשוב על זה. ברגע שאתה אומר לבן-אדם אל תחשוב על פיל לבן עם קורונה, על מה הוא חושב? על פיל לבן עם קורונה. זה בדיוק הסיפור. חשיבה מעגלית היא המקום שבו אנחנו תפוסים במעגל הדאגה, והחכמה זה לצאת מהתפיסה הזאת שהדאגה תשפר את הביצועים שלנו. צריך להיכנס למעגל ההשפעה ולהתרכז רק בו. המערכת החייתית ביותר שלנו היא זו שאמונה על Fight or Flight. לרוב האסטרטגיה של אנשים להתמודדות עם חוסר ודאות זה פשוט Flight. לברוח מחוסר ודאות. זה הדבר כנראה הגרוע ביותר ברמה התנהגותית, להימנע מהתמודדות עם מצבי חוסר ודאות".זה מחזק בנו את המחשבה האוטומטית שלא נוכל לשאת את זה, כי הנה אנחנו - לא נושאים את זה. קורה לי משהו לא ודאי, אני בורחת מזה, אז אני רק מאמינה יותר שאני לא יכולה להתמודד עם זה. זה מעגל סגור."נכון, זה קצת כמו משחק טניס. שחקן טניס עומד במגרש ומקבל חבטת הגשה מהשחקן שמולו. סרינה וויליאמס לדוגמה היא מגישת ה- Serves החזקה ביותר בתולדות הטניס, והיא נותנת Serve'ים שבאמת המוח האנושי לא יכול לקבל. לא יכול לענות להם. מהירות תנועת הכדור, הזוויות עצמן - בלתי אפשרי לענות לדבר כזה. אז איך מי שמשחק מולה כן עונה? איך כל שחקן טניס חובבן מצליח לענות על Serve'ים? הכדור יכול לקפוץ לכל מקום במגרש, על פניו. המוח שלהם נכנס לסוג של מצב צף, Floating. והמצב הצף הזה לא מייצר ניבויים, הוא פשוט מגיב להתרחשויות. כשאתה נמצא מול מצב של חוסר ודאות זה כמו לעמוד במגרש טניס ולקבל חבטת הגשה, אתה צריך להיכנס למצב שבו אתה מוכן לקבל כל מה שיקרה. וכשאתה נכנס למצב הזה, זה סוג של מצב מדיטטיבי. האפשרות שלך לענות לכל אירוע שיקרה עולה פלאים, כי אם אתה עסוק בניבוי, אתה נצמד לפינה במגרש שאליה אתה חושב שיגישו לך את ה-Serve. אבל אם אתה עסוק במוכנות אז אתה מרחף, אתה מקפץ במרחב המגרש ואז יש סיכוי הרבה יותר טוב שתצליח לענות אפילו על ה- Serve'ים של סרינה וויליאמס".וואו, זו מטאפורה ממש ממש יפה וחזקה. אני חושבת שהרבה מהסבל בחיים שלנו נובע כתוצאה מזה שאנחנו לא מקבלים את המצב. בעולם המיינדפולנס מתעסקים בזה, בלקבל את המצב. אבל תמיד עולה בחזרה השאלה של 'רגע אם אני אקבל את המצב אז מה? אני פסיבית?' והתשובה היא לא, כי אם אני מקבלת את המצב אז אני יותר פנויה לשינוי שהוא רלוונטי למה שקורה כרגע. אני יכולה לפעול עם המציאות ולא נגדה. ובכל זאת, אנחנו מרגישים את המועקה הזאת."יש בלוטה בגזע המוח שלנו שנקראת לוקוס קורליוס, שם כל האירוע מתחיל, והיא מפרישה נוירוטרנסמיטור שמתחיל להתרוצץ לנו במוח. אנחנו לא נכנס לכל המסלול המוחי הזה, אבל בגדול הוא זורם דרך כל המוח ואומר לו - תשמע, משהו חדש קורה פה, הגיע הזמן ללמוד חוקיות חדשה שבה אתה לא שולט. באופן אבסורדי נגרמת אצלנו סוג של עוררות שמתפרשת אצלנו בתור חרדה. היא מתפרשת בצורה לא נכונה. העוררות הרגשית הזאת היא בסופו של דבר סימן טוב, סימן שמשהו הולך לקרות. ולכן המטרה שלנו זה להנחות את המוח שלנו, להגיד - אוקיי, אתה מתרגש עכשיו כי משהו טוב הולך לקרות, לא משהו רע. התפקיד שלנו זה להטמיע אינפורמציה חדשה, ללמוד את החוקיות החדשה של המשחק ולהתחיל לפעול לפי מצבי פעולה חדשים. זה הסיפור בגדול. לפרש מחדש את העוררות הזו כמשהו טוב".מדהים. אתה יודע, בעולם הפסיכולוגיה מדברים על מיינדסט לסטרס: האם אנחנו רואים סטרס כמשהו מאיים, מסוכן, מפחיד, שצריך למנוע, להדחיק ולעצור אותו. או שאנחנו רואים סטרס כמשהו שצריך לקבל אותו כחלק מהחיים, אפשר לצמוח ממנו ומכין אותנו לפעולה. אחד המחקרים החזקים בנושא נקרא The Social Stress Test - מחקר הלחץ החברתי; מזמינים אנשים למעבדה לעמוד מול חבר שופטים רציניים ולנאום נאום מאולתר במשך 5 דקות. זאת סיטואציה מלחיצה עבור כל אחד. במקרה הזה, הנושא של הנאום הוא - החולשות שלנו. תוך כדי גם מצלמים אותנו ומאירים עלינו בפרוז'קטור. סיטואציה סופר מלחיצה. מה שהניסוי האכזרי הזה בודק, זה את התגובה הפסיכולוגית שלנו לסיטואציה תחת שני תנאים. לקבוצה אחת מראים לפני הניסוי סרטון קצר שמסביר כמה סטרס הוא רע. הסרטון נפתח בזה שכולם יודעים כמה סטרס זה דבר רע, אבל מסתבר שהוא אפילו יותר גרוע ממה שחשבנו! הוא מחליש את המערכת החיסונית, גורם לנו להיות חולים, פוגע באושר. צריך להימנע בכל דרך אפשרית. זו קבוצה מספר 1. קבוצה מספר 2, מקבלת פתיחה אחרת: כולם יודעים שסטרס זה לא טוב, אבל מסתבר שיש בו גם צדדים טובים שמכינים אותנו לפעולה. סטרס גורם לנו להשתמש בחוזקות שלנו, להתבונן בערכים שלנו מחדש, סדרי עדיפויות חדשים, אנחנו יוצאים מזה חזקים יותר. ולגבי מה שתרגישו בגוף כשתחוו סטרס, למשל דפיקות הלב החזקות, הן פשוט סימן שהמוח שלכם מקבל עכשיו יותר חמצן , והגוף שלכם מתכונן להתמודדות עם סיטואציה קשה. ואז כל הנבדקים עוברים את המבחן הלחץ החברתי, כולם נלחצים, אבל רואים תגובות שונות. הקבוצה הראשונה שלמדה כמה סטרס גרוע, נלחצים כמו שהיינו מדמיינים שהם ילחצו. הם אומרים שזה נורא, מזיעים, לוקחים את זה קשה. בקרב הקבוצה השנייה הם אומרים, זה היה קשה אבל היה לי ביטחון להתמודד עם זה, הרגשתי שמשהו בי מוכן לשאת את האתגר. זו הייתה התגובה הפסיכולוגית. בשלב השני הסתכלו על דאטה הפיזיולוגי. מדדו תוך כדי הניסוי את לחץ הדם, דופק, מוליכות עורית, ועוד מדדים פיזיולוגיים שמעידים על לחץ. וראו דבר מרתק: התגובה הפיזיולוגית של שתי הקבוצות לניסוי הייתה שונה. בשתי קבוצות הלב דפק מאוד חזק, אבל ההבדל המרכזי היה בהיצרות של כלי הדם. בסטרס הלא בריא שאנחנו מכירים כלי הדם מתכווצים. זה מצב לא בריא לאורך זמן, וקשור למחלות לב למשל. אצל הקבוצה שהייתה מכוונת באופן חיובי לסטרס, לא ראו את ההתכווצות הזאת של כלי הדם: כלי הדם נשארו רחבים, עם דופק מהיר. זאת תגובה של התרגשות. זה מעניין לראות שזה לא רק מה שאנחנו חושבים ומרגישים, אלא באמת הגוף מגיב אחרת כשאנחנו מסתכלים על לחץ אחרת: ״הנה, הגוף שלי מתכונן למשהו, אני מותחת את היכולות שלי״, ולא בתור סימן שאני לא יכולה להתמודד עם זה."מדהים מדהים מדהים. חידשת לי לגבי הניסוי הזה. אני חושב שזה בדיוק הכוח שיש לנו ביכולת לספר לעצמנו נרטיב יותר אדפטיבי. והמדהים בכל הסיפור, זה שפתאום הסטרס הופך להיות הרבה יותר מקדם מטרות. זה בדיוק כוח של הסיפור הזה".אני חושבת שאפשר לנסות לראות את התקופה הזאת ספציפית , ובכלל את הרעיון של אי ודאות, כמין שדה אימונים. אימון לקונספט ממש מרכזי שיש לנו בחיים ואנחנו פוגשים כל הזמן, אמנם קצת יותר בקטן ויותר בפרטי, אבל חוסר ודאות זה משהו שכל הזמן קורה וקיים ואנחנו יכולים ללמוד להתמודד איתו טוב יותר. ללמוד להתייחס אליו אחרת או לפחות להכיר צדדים נוספים שלו, בדיוק כמו שעשו בניסוי הזה. אולי אפילו לפחד ממנו קצת פחות, כי הוא חלק מהחיים, הוא תמיד היה. מוזמנים לשתף בקבוצת הפייסבוק, איך אתם מתמודדים עם חוסר ודאות? ומה למדתם על ההתמודדות שלכם עם חוסר ודאות בתקופה האחרונה? מה יהיה אתכם? יהיה לכם כסף או לא יהיה? איפה תעבדו? ואיך תהיה הזוגיות שלכם? אנחנו לא אוהבים לא לדעת. אנחנו שונאים לא לדעת. לשיחה על חוסר ודאות ואיך להתמודד איתה, הזמנתי (במרחק שני מטר ואלכוג'ל) את ד"ר תומר בקלש, פסיכולוג, חוקר מוח מאוניברסיטת בן-גוריון ומומחה להתנהגות צרכנים (ואולי זיהיתם מהפרק על עידן העומס הקוגניטיבי).להאזנה לפרק המלא לחצו כאן.

# data[].attributes.attachment_link.title
מה אנחנו לא יודעים על מה שאנחנו לא יודעים?האמת על חוסר ודאות

# data[].attributes.attachment_link.description
מבוסס על חושבים טוב 78 - איך להתמודד עם חוסר ודאות? עם ד״ר תומר בקלש כמה הייתם מוכנים לשלם כדי לדעת מה יהיה אתכם? יהיה לכם כסף או לא יהיה? איפה תעבדו? ואיך תהיה הזוגיות שלכם? אנחנו לא אוהבים לא לדעת. אנחנו שונאים לא לדעת.

# data[].attributes.headline
לעולם חוסן: מתיאוריה לפרקטיקה - סיוע נפשי ראשוני במצבי חירום

# data[].attributes.subject
לעולם חוסן: מתיאוריה לפרקטיקה - סיוע נפשי ראשוני במצבי חירום

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
המציאות היום יומית חושפת אותנו למצבי דחק שונים העלולים לגרום לתגובות חרדה. תגובות אלה מקשות על תפקוד יעיל ומועיל ואינן מאפשרות חזרה לשגרה אפקטיבית.

לעיתים עלולות תגובות החרדה להימשך ולגרום להמשך קשיים תפקודיים גם שנים לאחר החשיפה לאירוע הדחק.

הנהלת משרד הבריאות הרימה את הכפפה ופיתחה תוכניות מניעה והתערבות המיועדות להפחית מלכתחילה את הסיכון להתפתחות קשיי התפקוד.

המודל שנבחר לצורך כך הוא מודל מעש"ה - מודל עזרה ראשונה נפשית. את המודל פיתח ד"ר משה פרחי מהמכללה האקדמית תל-חי, בתמיכה ובליווי האגף לבריאות הנפש במשרד הבריאות ורשות החירום הלאומית (רח"ל). משרד הבריאות הכיר במודל זה כמודל הארצי להגשת עזרה ראשונה נפשית לכלל האוכלוסייה וכן לסיוע לכוחות החירום וההצלה במהלך מילוי תפקידם.

המודל פשוט ומותאם לכלל הציבור והוא מאפשר להעביר אדם ממצב של חוסר תפקוד לתפקוד יעיל תוך דקה או שתיים בלבד.

פשטותו ובהירותו של המודל מאפשרות לכל אחד ליישם את עקרונותיו. לא נדרש לשם כך ידע מקצועי קודם.

הרעיון הוא שכל אדם באשר הוא יֵדע לפעול על פי המודל ויוכל לסייע לחברו הנמצא במצוקה. באמצעות פעולות פשוטות מאוד, הנמשכות לא יותר מדקה, יוכל המסייע להחזיר את הנפגע לתפקוד יעיל המותאם לצורכי האירוע.

לכן, כחלק מתוכנית רחבה של הגברת החוסן הלאומי, הוחלט להתחיל בתוכניות הדרגתיות להנחלת הידע לאזרחי המדינה.

# data[].attributes.attachment_link.title
לעולם חוסן: מתיאוריה לפרקטיקה - סיוע נפשי ראשוני במצבי חירום

# data[].attributes.attachment_link.description
המציאות היום יומית חושפת אותנו למצבי דחק שונים העלולים לגרום לתגובות חרדה. תגובות אלה מקשות על תפקוד יעיל ומועיל ואינן מאפשרות חזרה לשגרה אפקטיבית. לעיתים עלולות תגובות החרדה להימשך ולגרום להמשך קשיים תפקודיים גם שנים לאחר החשיפה לאירוע הדחק. הנהלת משרד הבריאות הרימה את הכפפה ופיתחה תוכניות מניעה והתערבות המיועדות להפחית מלכתחילה את הסיכון להתפתחות קשיי התפקוד.

# data[].attributes.headline
נופל וקם, נופל וקם -מה בונה את החוסן הנפשי שלנו?  יהודית כץ

# data[].attributes.subject
נופל וקם, נופל וקם -מה בונה את החוסן הנפשי שלנו?  יהודית כץ

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
עודכן: 16 באוק׳ 2019

המון שמות לבובה אחת. "ואנקה וְסטאנקה" ברוסית, "אוקיאגארי-קובושי" ביפנית, ו- "איש קם חיש" בעברית, או בשם העממי: נחום תקום. נחום-המתרומם-במהירות, הוא צעצוע שמרכז המסה שלו נמצא בבסיסו הנמוך, מה שגורם לכל הטייה שלו - ימינה שמאלה, מזרחה ומערבה - להימשך לבסיס הכבד ולשוב למצב של עמידה. כן, כן, לא משנה כמה חזק יבעטו בנחום-תקום, לא משנה אם יכניסו לו אגרוף הגון במצח, או סטירה מצלצלת, נחום יקום במהירות, יעמוד זקוף ויחייך.

גם בחיים שמחוץ לג'ימבורי יש אנשים שהם "נחום-תקום" כאלה. הם אינם מפחדים מאתגרים, משברים או מכשולים, מסוגלים להתמודד עם אי ודאות, וגם אם אירועים לא נעימים פקדו את חייהם, הם מצליחים להרים את הראש, לחייך, ולהמשיך באומץ הלאה. לתכונה האנושית שגורמת לאנשים, בשר ודם, לקום ולהמשיך אחרי פיטורים, גירושים, פרידה או אבדן, עם מינימום משקעי עבר ועכבות שליליות קוראים "חוסן נפשי". חוסן נפשי מתאר את היכולת להתמודד עם מצוקה עתידית, ומשמש מנגנון הגנה כנגד גורמי הסיכון שהחיים מזמנים.

"כבר התחסנתם מפני השפעת?" מעודדות אותנו קופות החולים לקבל זריקה, כמו בכל שנה בסתיו. כשאנחנו רוצים למנוע מחלות בגוף אנחנו מתחסנים מראש. חיסון הוא מנגנון הגנה שפועל יחד עם המערכת החיסונית שלנו ומייצר ״חוסן״ ליום בו נפגוש את אותו הפתוגן (מחולל המחלות האכזרי) ושומר עלינו מוגנים מהצרות שמסתובבות שם בחוץ; באוויר, על המזלג של הילד, גלגל האופניים החלוד, או הקולגה המשתעלת תוך פיזור החיידקים שלה בתאוצה.

יש גם צרות שלא מגיעות בגדלים-בלתי-ניראים; האלימות, הטראומה, המשברים, הדאגות, האובדן ועוד שלל פתוגנים רגשיים או סביבתיים אחרים, שהחיים מזמנים לפתח דלתינו בלי שום הזמנה. לעיתים הצרה מגיעה במצב צבירה של ״מיני צרה״: בדמות האוטובוס שפספסנו או הגברת באוטובוס שהחליטה לפרוק את כל זעמה על מי שעבר שם בדיוק בזמן הלא נכון. הבעיות גם עשויות להפתיע בעוצמה, כמו סטירה אחרי סטירה; פוטרנו מהעבודה, גילינו שעלינו לעבור ניתוח יקר-מידי, ואדם אהוב רק עזב לפני שבוע וחצי. ולבסוף, לרוע המזל, חלקינו (לא) התברכנו בטראומות קצרות-מועד אלא בסבל מתמשך - הזנחה הורית, חיים בעוני או בוקר וערב לרקע הסירנה העולה והיורדת. עבור כל אלו, אין זריקה מחסנת. לא תוכלו להגיע בוקר אחד באיחור לעבודה, לקחת מספר, להמתין בתור ולסיים עם זה בדקירה קטנה (ואלפי דיונים ברשת). במקרה הזה, החיסון הרבה יותר מורכב אבל עדיין, יפה שעה אחת קודם.

האם יש לכם או אין לכם חוסן נפשי? אין בדיקת דם שתבדוק את זה, או שאלון קצר שתוכלו להשיב עליו בלינק (שלא נמצא כאן, מן הסתם). החוסן הנפשי שלכם ימדד באופן שבו חייכם יתגלגלו ומה יקרה בדרככם ברת (או חסרת) המזל. אם אתם משתייכים לקבוצה הנדירה של האנשים שהמצוקה לא הגיעה לבקרם, לא נוכל לדעת עד כמה אתם חסינים נפשית. אבל אם כבר מעדתם, נכשלתם או נעזבתם נוכל להסתכל עליכם בזכוכית מגדלת ולבדוק, האם אתם מחזיקים במרכיב שיעזור לכם לעכל, לעבד, לתת מקום, אבל להמשיך ללכת ולהסתכל קדימה?

במקום אחר, אקזוטי הרבה יותר, כזה שנראה כמו גלויה מהחופש האולטימטיבי, גם שאלו את השאלה הזו. ברוכים הבאים להוואי של 1989. פסיכולוגית התפתחותית בשם אמי ורנר פרסמה את התוצאות של מחקר שנערך בהוואי ונמשך, תחזיקו חזק, 32 שנים. ורנר עקבה אחר 698 ילדים, החל מהיותם עוברים הבועטים ברחם אמם, ועד לעשור השלישי לחייהם, כשאולי רדפו אחרי זעטוט בעצמם. בכל אירוע שעברו בחיים, ציינה ורנר בפנקסה האם נחשפו לגורמי לחץ - החל מהסטרס שחוותה האם במהלך ההריון, ועד לעוני, בעיות במשפחה (ועוד סיפורים שיגרמו לכם לרצות לדפוק על עץ ולסנן בשקט ״טפו-טפו-טפו״). מתוך מאות הילדים שלקחו חלק במעקב הצמוד, שני שליש הגיעו מרקע שהיה בבסיסו די יציב, מצליח ומאושר ושליש נוסף קיבל את הכותרת ״אוכלוסייה בסיכון״.

כשאנחנו שומעים על נערים בסיכון אנחנו מדמיינים את הפרחח שיושב על הגדר עם סיגריה, או הנערה שמצאה את עצמה בהריון בגיל 15. ההורים שלהם לא יודעים היכן הם מסתובבים, אבל בדבר אחד הם די בטוחים - בבית הספר הם לא מבקרים. זה בדיוק מה שעלה בגורלם של שני שליש מתוך אלו שהוגדרו כ״אוכלוסיה בסיכון״: כבר בגיל צעיר הם פיתחו בעיות למידה או התנהגות, היו מעורבים בהתנהגות עבריינית, סבלו מבעיות נפשיות או הריונות בלתי מתוכננים. באופן מפתיע, השליש הנותר ייצר מציאות אחרת. ורנר הופתעה לגלות כי שאר הילדים, למרות היותם מוגדרים "בסיכון", הפכו לצעירים מסוגלים, בטוחים, ומסודרים. הם גדלו להיות בעלי תארים אקדמיים, ניהלו מערכות יחסים טובות והקימו בתים לתפארת. הם היו מוכנים לקחת את ההזדמנויות הטובות שהחיים העניקו להם. ובמילים אחרות, הם היו בעלי חוסן נפשי.

ורנר המתמידה, כאמור, אספה נתונים במשך שנים רבות כך שהיה לה הרבה מאוד מידע להצליב. היא הגיעה למסקנה לגבי כמה מהמרכיבים שינבאו חוסן נפשי. חלקם היו עניין של מזל, כמו למשל; אם היה שם אדם שתמך בהם, התעניין בהם, ראה אותם והושיט יד. הדמות התומכת הזו יכלה להגיע בצורת הורה, אבל באותה מידה זה היה יכול להיות המחנך בבית הספר, הגננת המסורה או השכן שפתח בפניהם את הדלת. החלק המעצים במחקר היה זה שרימז על השליטה שבידינו: חלק גדול מהמרכיבים היו פסיכולוגיים. החסינים שבחבורה היו אדון לגורלם. הם היו מלאים בתחושה של אוטונומיה ומוקד שליטה פנימי. הם העיזו לנסות, לטעום, ולקחת סיכון גם בחוויות חדשות. למרות שהחיים לא תמיד האירו להם פנים, הם שמרו על יחס טוב לאנשים. ורנר גילתה, שגם אם הילדים הללו לא היו מוכשרים במיוחד, הם השכילו להשתמש בכלים שהיו להם בתבונה, ולפלס לעצמם דרך להצלחה.

אירזו תיק עזרה ראשונה אם החוסן הנפשי הוא מעין שריון מטפורי שכזה, כל שעליכם לעשות הוא לקשור משקולות לבסיס הרגליים, שישמרו עליכם איתנים גם בלב הסערה. חוסן נפשי, בדיוק כמו חיסון, הוא סיפור על רפואה מונעת, הוא סיפור על ההרגלים והמיומנויות שכדאי (וניתן!) לפתח היום כדי להיות מוגנים מחר. הנה שלושה עקרונות מןהמחקר שיעזרו לכם בדרך:

בפודקאסט שהקלטתי עם פרופ' דני חמיאל, פסיכולוג קליני ורפואי, המנהל המקצועי של תכנית "חוסן" בתל אביב, ומרצה במרכז הבינתחומי בהרצליה, הוא סיפר לי על אחת המטופלות שלו. היא אובחנה כסובלת מטינטון (תחושת רעש או צלצול באוזן או בראש ללא גירוי חיצוני). "אחרי פגישה עם הרופא שלה היא הרגישה שהמצב אבוד", סיפר חמיאל. "אבל אז היא קבעה פגישה עם רופאה מומחית אחרת. הרופאה הזאת לא באמת פתרה את בעיית הצלילים הקבועים, אבל לימדה אותה כלי חשוב. היא ביקשה ממנה להישען על מסעד הכיסא, לעצום עיניים ולהקשיב לפעימות הלב שלה, לנשימות, ותנועת ניפוח בית החזה. היא אמרה לה שהטינטון הוא רק עוד צליל אחד מיני רבים שהגוף שלה משמיע".

"זה בעצם שינוי חשיבתי", הסביר חמיאל. "אם היא הייתה מנסה להיפטר מהרעש הזה - הוא רק היה נעשה יותר נוכח ומורגש בחייה, אם היא תקבל אותו הוא יפריע הרבה פחות". הבודהיזם מתייחס לשני חצים כשמדברים על סבל וכאב. החץ הראשוני, הוא הכאב המוחשי. מישהו מת, פוטרת מהעבודה, עשית תאונה. החץ השני הוא הסבל והוא מגיע מהפרשנות שלנו לאותם האירועים: ״למה זה מגיע לי?״, ״מה זה אומר עלי?״, ״זה ישאר כך לנצח״. אפשר לחוות כאב בלי לחוות איתו גם את הסבל הלא-הכרחי. המחשבות המהירות שלנו ממלאות את הראש בתחזיות לעתיד, בקביעות חסרות פשרה, ובאמיתות שקשה לערער עליהן. "את לעולם לא תמצאי אהבה אחרת", "אתה לא מוכשר מספיק לשמור על העבודה שלך", "את לא מסוגלת להתמודד עם אתגרים מהסוג הזה".

פעמים רבות אנחנו גם מאמינים לקולות האלה בראש מבלי לשאול את עצמנו - האם יש אפשרות אחרת? עוד אסטרטגיה שעוזרת לשלוט במחשבות היא לנסות ולהסתכל עליהם כמו מדען סקרן, לקחת צעד אחורה ולהתבונן במחשבות שלנו כאילו מבחוץ. לראות אילו דפוסים עולים בנו, מתי, ובאיזה אופן. האם מחשבה מסוימת חוזרת שוב ושוב? האם אנחנו מסכימים איתה?

"אני מכירה אנשים רבים שהם חכמים ממני״, מתארת אנג׳לה דאקוורט׳, פרופסור לפסיכולוגיה מאוניברסיטת פנסילבניה בהרצאתה. ״העבודה שלי אינה סתם עבודה, היא הייעוד שלי. כל יום אני מציבה לעצמי אתגרים. כאשר אפול - אקום על רגליי. אולי לא אהיה הכי חכמה, אבל יהיה לי הכי הרבה גריט (Grit)״. מהו אותו גריט? שילוב של התמדה ותשוקה. מי שמלא בגריט, ימשיך לעמול לקראת האתגר הבא, על אף הביקורת, הנפילות והקושי שבדרך. דאקוורט׳ מספרת שהתמדה ותשוקה משפיעות יותר על הצלחתו של אדם מכישורים מולדים, ו-IQ. היא ניסחה משוואה פשוטה שמסבירה את זה:

כישרון*מאמץ = מיומנות

מיומנות*מאמץ = הישגים

שלכם,

יהודית

כתבה זו התפרסמה גם בעיתון ״הארץ״

המון שמות לבובה אחת. "ואנקה וְסטאנקה" ברוסית, "אוקיאגארי-קובושי" ביפנית, ו- "איש קם חיש" בעברית, או בשם העממי: נחום תקום. נחום-המתרומם-במהירות, הוא צעצוע שמרכז המסה שלו נמצא בבסיסו הנמוך, מה שגורם לכל הטייה שלו - ימינה שמאלה, מזרחה ומערבה - להימשך לבסיס הכבד ולשוב למצב של עמידה. כן, כן, לא משנה כמה חזק יבעטו בנחום-תקום, לא משנה אם יכניסו לו אגרוף הגון במצח, או סטירה מצלצלת, נחום יקום במהירות, יעמוד זקוף ויחייך.

גם בחיים שמחוץ לג'ימבורי יש אנשים שהם "נחום-תקום" כאלה. הם אינם מפחדים מאתגרים, משברים או מכשולים, מסוגלים להתמודד עם אי ודאות, וגם אם אירועים לא נעימים פקדו את חייהם, הם מצליחים להרים את הראש, לחייך, ולהמשיך באומץ הלאה. לתכונה האנושית שגורמת לאנשים, בשר ודם, לקום ולהמשיך אחרי פיטורים, גירושים, פרידה או אבדן, עם מינימום משקעי עבר ועכבות שליליות קוראים "חוסן נפשי". חוסן נפשי מתאר את היכולת להתמודד עם מצוקה עתידית, ומשמש מנגנון הגנה כנגד גורמי הסיכון שהחיים מזמנים.

"כבר התחסנתם מפני השפעת?" מעודדות אותנו קופות החולים לקבל זריקה, כמו בכל שנה בסתיו. כשאנחנו רוצים למנוע מחלות בגוף אנחנו מתחסנים מראש. חיסון הוא מנגנון הגנה שפועל יחד עם המערכת החיסונית שלנו ומייצר ״חוסן״ ליום בו נפגוש את אותו הפתוגן (מחולל המחלות האכזרי) ושומר עלינו מוגנים מהצרות שמסתובבות שם בחוץ; באוויר, על המזלג של הילד, גלגל האופניים החלוד, או הקולגה המשתעלת תוך פיזור החיידקים שלה בתאוצה.

יש גם צרות שלא מגיעות בגדלים-בלתי-ניראים; האלימות, הטראומה, המשברים, הדאגות, האובדן ועוד שלל פתוגנים רגשיים או סביבתיים אחרים, שהחיים מזמנים לפתח דלתינו בלי שום הזמנה. לעיתים הצרה מגיעה במצב צבירה של ״מיני צרה״: בדמות האוטובוס שפספסנו או הגברת באוטובוס שהחליטה לפרוק את כל זעמה על מי שעבר שם בדיוק בזמן הלא נכון. הבעיות גם עשויות להפתיע בעוצמה, כמו סטירה אחרי סטירה; פוטרנו מהעבודה, גילינו שעלינו לעבור ניתוח יקר-מידי, ואדם אהוב רק עזב לפני שבוע וחצי. ולבסוף, לרוע המזל, חלקינו (לא) התברכנו בטראומות קצרות-מועד אלא בסבל מתמשך - הזנחה הורית, חיים בעוני או בוקר וערב לרקע הסירנה העולה והיורדת. עבור כל אלו, אין זריקה מחסנת. לא תוכלו להגיע בוקר אחד באיחור לעבודה, לקחת מספר, להמתין בתור ולסיים עם זה בדקירה קטנה (ואלפי דיונים ברשת). במקרה הזה, החיסון הרבה יותר מורכב אבל עדיין, יפה שעה אחת קודם.

האם יש לכם או אין לכם חוסן נפשי? אין בדיקת דם שתבדוק את זה, או שאלון קצר שתוכלו להשיב עליו בלינק (שלא נמצא כאן, מן הסתם). החוסן הנפשי שלכם ימדד באופן שבו חייכם יתגלגלו ומה יקרה בדרככם ברת (או חסרת) המזל. אם אתם משתייכים לקבוצה הנדירה של האנשים שהמצוקה לא הגיעה לבקרם, לא נוכל לדעת עד כמה אתם חסינים נפשית. אבל אם כבר מעדתם, נכשלתם או נעזבתם נוכל להסתכל עליכם בזכוכית מגדלת ולבדוק, האם אתם מחזיקים במרכיב שיעזור לכם לעכל, לעבד, לתת מקום, אבל להמשיך ללכת ולהסתכל קדימה?

במקום אחר, אקזוטי הרבה יותר, כזה שנראה כמו גלויה מהחופש האולטימטיבי, גם שאלו את השאלה הזו. ברוכים הבאים להוואי של 1989. פסיכולוגית התפתחותית בשם אמי ורנר פרסמה את התוצאות של מחקר שנערך בהוואי ונמשך, תחזיקו חזק, 32 שנים. ורנר עקבה אחר 698 ילדים, החל מהיותם עוברים הבועטים ברחם אמם, ועד לעשור השלישי לחייהם, כשאולי רדפו אחרי זעטוט בעצמם. בכל אירוע שעברו בחיים, ציינה ורנר בפנקסה האם נחשפו לגורמי לחץ - החל מהסטרס שחוותה האם במהלך ההריון, ועד לעוני, בעיות במשפחה (ועוד סיפורים שיגרמו לכם לרצות לדפוק על עץ ולסנן בשקט ״טפו-טפו-טפו״). מתוך מאות הילדים שלקחו חלק במעקב הצמוד, שני שליש הגיעו מרקע שהיה בבסיסו די יציב, מצליח ומאושר ושליש נוסף קיבל את הכותרת ״אוכלוסייה בסיכון״.

כשאנחנו שומעים על נערים בסיכון אנחנו מדמיינים את הפרחח שיושב על הגדר עם סיגריה, או הנערה שמצאה את עצמה בהריון בגיל 15. ההורים שלהם לא יודעים היכן הם מסתובבים, אבל בדבר אחד הם די בטוחים - בבית הספר הם לא מבקרים. זה בדיוק מה שעלה בגורלם של שני שליש מתוך אלו שהוגדרו כ״אוכלוסיה בסיכון״: כבר בגיל צעיר הם פיתחו בעיות למידה או התנהגות, היו מעורבים בהתנהגות עבריינית, סבלו מבעיות נפשיות או הריונות בלתי מתוכננים. באופן מפתיע, השליש הנותר ייצר מציאות אחרת. ורנר הופתעה לגלות כי שאר הילדים, למרות היותם מוגדרים "בסיכון", הפכו לצעירים מסוגלים, בטוחים, ומסודרים. הם גדלו להיות בעלי תארים אקדמיים, ניהלו מערכות יחסים טובות והקימו בתים לתפארת. הם היו מוכנים לקחת את ההזדמנויות הטובות שהחיים העניקו להם. ובמילים אחרות, הם היו בעלי חוסן נפשי.

ורנר המתמידה, כאמור, אספה נתונים במשך שנים רבות כך שהיה לה הרבה מאוד מידע להצליב. היא הגיעה למסקנה לגבי כמה מהמרכיבים שינבאו חוסן נפשי. חלקם היו עניין של מזל, כמו למשל; אם היה שם אדם שתמך בהם, התעניין בהם, ראה אותם והושיט יד. הדמות התומכת הזו יכלה להגיע בצורת הורה, אבל באותה מידה זה היה יכול להיות המחנך בבית הספר, הגננת המסורה או השכן שפתח בפניהם את הדלת. החלק המעצים במחקר היה זה שרימז על השליטה שבידינו: חלק גדול מהמרכיבים היו פסיכולוגיים. החסינים שבחבורה היו אדון לגורלם. הם היו מלאים בתחושה של אוטונומיה ומוקד שליטה פנימי. הם העיזו לנסות, לטעום, ולקחת סיכון גם בחוויות חדשות. למרות שהחיים לא תמיד האירו להם פנים, הם שמרו על יחס טוב לאנשים. ורנר גילתה, שגם אם הילדים הללו לא היו מוכשרים במיוחד, הם השכילו להשתמש בכלים שהיו להם בתבונה, ולפלס לעצמם דרך להצלחה.

אירזו תיק עזרה ראשונה אם החוסן הנפשי הוא מעין שריון מטפורי שכזה, כל שעליכם לעשות הוא לקשור משקולות לבסיס הרגליים, שישמרו עליכם איתנים גם בלב הסערה. חוסן נפשי, בדיוק כמו חיסון, הוא סיפור על רפואה מונעת, הוא סיפור על ההרגלים והמיומנויות שכדאי (וניתן!) לפתח היום כדי להיות מוגנים מחר. הנה שלושה עקרונות מןהמחקר שיעזרו לכם בדרך:

בפודקאסט שהקלטתי עם פרופ' דני חמיאל, פסיכולוג קליני ורפואי, המנהל המקצועי של תכנית "חוסן" בתל אביב, ומרצה במרכז הבינתחומי בהרצליה, הוא סיפר לי על אחת המטופלות שלו. היא אובחנה כסובלת מטינטון (תחושת רעש או צלצול באוזן או בראש ללא גירוי חיצוני). "אחרי פגישה עם הרופא שלה היא הרגישה שהמצב אבוד", סיפר חמיאל. "אבל אז היא קבעה פגישה עם רופאה מומחית אחרת. הרופאה הזאת לא באמת פתרה את בעיית הצלילים הקבועים, אבל לימדה אותה כלי חשוב. היא ביקשה ממנה להישען על מסעד הכיסא, לעצום עיניים ולהקשיב לפעימות הלב שלה, לנשימות, ותנועת ניפוח בית החזה. היא אמרה לה שהטינטון הוא רק עוד צליל אחד מיני רבים שהגוף שלה משמיע".

"זה בעצם שינוי חשיבתי", הסביר חמיאל. "אם היא הייתה מנסה להיפטר מהרעש הזה - הוא רק היה נעשה יותר נוכח ומורגש בחייה, אם היא תקבל אותו הוא יפריע הרבה פחות". הבודהיזם מתייחס לשני חצים כשמדברים על סבל וכאב. החץ הראשוני, הוא הכאב המוחשי. מישהו מת, פוטרת מהעבודה, עשית תאונה. החץ השני הוא הסבל והוא מגיע מהפרשנות שלנו לאותם האירועים: ״למה זה מגיע לי?״, ״מה זה אומר עלי?״, ״זה ישאר כך לנצח״. אפשר לחוות כאב בלי לחוות איתו גם את הסבל הלא-הכרחי. המחשבות המהירות שלנו ממלאות את הראש בתחזיות לעתיד, בקביעות חסרות פשרה, ובאמיתות שקשה לערער עליהן. "את לעולם לא תמצאי אהבה אחרת", "אתה לא מוכשר מספיק לשמור על העבודה שלך", "את לא מסוגלת להתמודד עם אתגרים מהסוג הזה".

פעמים רבות אנחנו גם מאמינים לקולות האלה בראש מבלי לשאול את עצמנו - האם יש אפשרות אחרת? עוד אסטרטגיה שעוזרת לשלוט במחשבות היא לנסות ולהסתכל עליהם כמו מדען סקרן, לקחת צעד אחורה ולהתבונן במחשבות שלנו כאילו מבחוץ. לראות אילו דפוסים עולים בנו, מתי, ובאיזה אופן. האם מחשבה מסוימת חוזרת שוב ושוב? האם אנחנו מסכימים איתה?

"אני מכירה אנשים רבים שהם חכמים ממני״, מתארת אנג׳לה דאקוורט׳, פרופסור לפסיכולוגיה מאוניברסיטת פנסילבניה בהרצאתה. ״העבודה שלי אינה סתם עבודה, היא הייעוד שלי. כל יום אני מציבה לעצמי אתגרים. כאשר אפול - אקום על רגליי. אולי לא אהיה הכי חכמה, אבל יהיה לי הכי הרבה גריט (Grit)״. מהו אותו גריט? שילוב של התמדה ותשוקה. מי שמלא בגריט, ימשיך לעמול לקראת האתגר הבא, על אף הביקורת, הנפילות והקושי שבדרך. דאקוורט׳ מספרת שהתמדה ותשוקה משפיעות יותר על הצלחתו של אדם מכישורים מולדים, ו-IQ. היא ניסחה משוואה פשוטה שמסבירה את זה:

כישרון*מאמץ = מיומנות

מיומנות*מאמץ = הישגים

שלכם,

יהודית

כתבה זו התפרסמה גם בעיתון ״הארץ״

# data[].attributes.attachment_link.title
נופל וקם, נופל וקם -מה בונה את החוסן הנפשי שלנו?

# data[].attributes.attachment_link.description
המון שמות לבובה אחת. "ואנקה וְסטאנקה" ברוסית, "אוקיאגארי-קובושי" ביפנית, ו- "איש קם חיש" בעברית, או בשם העממי: נחום תקום. נחום-המתרומם-במהירות, הוא צעצוע שמרכז המסה שלו נמצא בבסיסו הנמוך, מה שגורם לכל הטייה שלו - ימינה שמאלה, מזרחה ומערבה - להימשך לבסיס הכבד ולשוב למצב של עמידה.

# data[].attributes.headline
מיינדפולנס- כלים ליצירת שקט נפשי

# data[].attributes.subject
מיינדפולנס- כלים ליצירת שקט נפשי

# data[].attributes.body
כלים להתמודדות. שקט נפשי, אומץ, חוסן. מתוך הקול בראש- קורס של יהודית כץ.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
התפתחות אישית

# data[].attributes.attachment_link.title
Screenz Live - פלטפורמה להתפתחות אישית

# data[].attributes.attachment_link.description
פלטפורמה להתפתחות אישית

# data[].attributes.headline
פדגוגיה של חוסן- תיאוריות מרכזיות, וכלים יישומיים המרכיבים את ה'חוסן' ומשתלבים בהוראה, ובהורות- קורס דיגיטלי של הקמפוס

# data[].attributes.subject
פדגוגיה של חוסן- תיאוריות מרכזיות, וכלים יישומיים המרכיבים את ה'חוסן' ומשתלבים בהוראה, ובהורות- קורס דיגיטלי של הקמפוס

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
תיאור:

החוסן מסמן את יכולתו של האדם להתמודד בהצלחה עם אתגרים וקשיים במהלך חייו, ואף להגשים חלומות ויעדים רחוקים.
אף שהחוסן נשען על תכונות מולדות ותנאי חיים מוקדמים, קיימת אפשרות לפתח את החוסן - באופן אישי, ובייחוד בעזרת מבוגרים משמעותיים, הורים ומורים.
בקורס נצא עם הלומדים למסע של היכרות עם אתגרים שונים ומגוונים - אתגרים של משבר ואתגרים של צמיחה.
את התחנות במסע החיים והחוסן, נלווה במבט המחבר בין עקרונות החוסן הללו, לעשייה היומיומית של המורה וההורה..
הקורס מלווה בשלל ראיונות ייחודיים, בתרגולים מלווים - חדשניים ומגוונים, ואף ביומן מסע אישי המאפשר הדהוד פנימי ואישי למחשבה ורגש.

# data[].attributes.attachment_link.title
פדגוגיה של חוסן

# data[].attributes.attachment_link.description
תיאור: החוסן מסמן את יכולתו של האדם להתמודד בהצלחה עם אתגרים וקשיים במהלך חייו, ואף להגשים חלומות ויעדים רחוקים. אף שהחוסן נשען על תכונות מולדות ותנאי חיים מוקדמים, קיימת אפשרות לפתח את החוסן - באופן אישי, ובייחוד בעזרת מבוגרים משמעותיים, הורים ומורים.

# data[].attributes.headline
How to make stress your friend, Kelly McGonigal, TEDGlobal 2013

# data[].attributes.subject
How to make stress your friend, Kelly McGonigal, TEDGlobal 2013

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Get a daily email featuring the latest talk, plus a quick mix of trending content.

By subscribing, you understand and agree that we will store, process and manage your personal information according to our Privacy Policy

# data[].attributes.attachment_link.title
Kelly McGonigal: How to make stress your friend

# data[].attributes.attachment_link.description
Stress. It makes your heart pound, your breathing quicken and your forehead sweat. But while stress has been made into a public health enemy, new research suggests that stress may only be bad for you if you believe that to be the case.

# data[].attributes.headline
How to stay calm when you know you'll be stressed, Daniel Levitin

# data[].attributes.subject
How to stay calm when you know you'll be stressed, Daniel Levitin

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Get a daily email featuring the latest talk, plus a quick mix of trending content.

By subscribing, you understand and agree that we will store, process and manage your personal information according to our Privacy Policy

# data[].attributes.attachment_link.title
Daniel Levitin: How to stay calm when you know you'll be stressed

# data[].attributes.attachment_link.description
You're not at your best when you're stressed. In fact, your brain has evolved over millennia to release cortisol in stressful situations, inhibiting rational, logical thinking but potentially helping you survive, say, being attacked by a lion. Neuroscientist Daniel Levitin thinks there's a way to avoid making critical mistakes in stressful situations, when your thinking becomes clouded -- the pre-mortem.

# data[].attributes.headline
מפחיתים את הלחץ

# data[].attributes.subject
מפחיתים את הלחץ

# data[].attributes.body
הדס קפלן, 𝙷𝚊𝚍𝚊𝚜 𝙺𝚊𝚙𝚕𝚊𝚗 תרפיסטית, יוצרת וכותבת סכמה כמה עקרונות שיכולים לסייע לנו בהפחתת לחץ ובהחזרת תחושת השליטה

# data[].attributes.attachment_link.title
‎𝙷𝚊𝚍𝚊𝚜 𝙺𝚊𝚙𝚕𝚊𝚗 | הדס קפלן - תרפיסטית, יוצרת וכותבת‎ on Instagram‎: "תשמרי על עצמך בבקשה
גם עם הגוף וגם על הנפש"‎

# data[].attributes.attachment_link.description
79 likes, 8 comments - hadas.kaplan on October 9, 2023‎: "תשמרי על עצמך בבקשה
גם עם הגוף וגם על הנפש"‎

# data[].attributes.attachment_link.embed_code
View this post on Instagram

A post shared by 𝙷𝚊𝚍𝚊𝚜 𝙺𝚊𝚙𝚕𝚊𝚗 | הדס קפלן - תרפיסטית, יוצרת וכותבת (@hadas.kaplan)

# data[].attributes.headline
תזכורת  איך לנשום

# data[].attributes.subject
תזכורת  איך לנשום

# data[].attributes.body
בימים שבהם הנשימה הופכת מאתגרת, סרטון חביב שיכול לעזור לנו להשיב את הנשימה.

# data[].attributes.attachment_link.title
Exhale the chaos. Inhale the clarity. #BreathingExercise #InhaleExhale #AnxietyRelief

# data[].attributes.attachment_link.embed_code
@headspace
Exhale the chaos. Inhale the clarity. #BreathingExercise #InhaleExhale #AnxietyRelief
♬ original sound - Headspace

# data[].attributes.headline
How to calm your anxiety, from a neuroscientist, Wendy Suzuki |The Way We Work, March 2023

# data[].attributes.subject
How to calm your anxiety, from a neuroscientist, Wendy Suzuki |The Way We Work, March 2023

# data[].attributes.attachment_link.title
Wendy Suzuki: How to calm your anxiety, from a neuroscientist

# data[].attributes.attachment_link.description
What if you could transform your anxiety into something you can actually use during your work day? Neuroscientist Wendy Suzuki shares two evidence-based activities -- breathing and movement -- that can soothe your nervous system and fuel creativity and connection.

# data[].attributes.body
Making it our mission to improve the health & happiness of the world.
מקורות תמיכה באנגלית ובשפות נוספות

# data[].attributes.attachment_link.description
Making it our mission to improve the health & happiness of the world.

# data[].attributes.headline
תשכחו מכל מה שהכרתם. כך מנהלים בזמן משבר

# data[].attributes.subject
תשכחו מכל מה שהכרתם. כך מנהלים בזמן משבר

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
עבור עולם העסקים ייזכר וירוס הקורונה כוירוס 'אי הוודאות', הוירוס מוחק את הנחות העבודה של הארגון - כל מה שנכון היום, לא בטוח שיהיה נכון גם מחר. תוכניות עבודה? התוכנית היחידה שאולי תתאים להיום - היא התוכנית שגובשה היום. מה ניתן לעשות במציאות עסקית בה שום דבר אינו ברור, כל תשובה היא זמנית והכל מוטל בספק? קבלו חמישה כלים שיאפשרו להנהלות למזער נזקים ולשמור, ככל שניתן, על המשכיות עסקית בתקופת משבר הקורונה:

1. שליטה בניהול אנשי הארגון: צמצום כח אדם, עבודה מהבית, עובדים בבידוד, כל אלה מחייבים את הנהלת החברה להיכרות עמוקה עם הפרטים הקטנים. מומלץ לאסוף נתונים, למפות, ולסווג את העובדים - אילו מנהלים/עובדים הם חיוניים? (ואילו חיוניים ביותר: היעדרותם עלולה לפגוע, בצורה מהותית, בפעילות הארגון ובנוסף, אין להם בשלב זה תחליף), מי נדרש לעבוד מהבית? כיצד אנשים יגיעו לעבודה? כיצד יתוגמלו העובדים בתקופה זאת? התשובות לשאלות אלו יתכנסו לטבלת שליטה שתסייע להנהלה לקחת החלטות יום יומיות.

דוגמא לטבלה שמשמשת מספר ארגונים בימים אלה:

קרדיט : גילי שנקר

2. הקמת צוות ניהול אירוע: בכדי להכיל את היקף השינויים מוצע להקים 'צוות ניהול אירוע' בראשות מנכ"ל או סמנכ"ל. הצוות יתכנס (פיסית או בשיחת ועידה או וידאו) פעמיים ביום. בוקר ואחר הצהרים. מרכיבי הישיבה: סקירת מצב של מנהל משאבי אנוש - מצבת כ"א, מיקום העבודה, אנשים בבידוד, אנשים חולים. אמצעי הקשר עם האנשים. סקירת מצב של מנהל תפעול - פערים בתפעול או שרשרת אספקה, תכנון מול ביצוע יחסית לתוכנית היומית. סקירת מצב מנהל מכירות או שיווק - ממשקים עם לקוחות וצרכנים, פערים מרכזיים בממשקי החברה עם השוק, נושאים מרכזיים מתוך מוקד שירות לקוחות. בנוסף תינתן סקירת מצב של השינויים הנדרשים בענף או בארץ בהתאם להנחיות משרד הבריאות והתאחדות התעשיינים וממשקים עם הרגולטור. הצוות יקבע יעדים לטווחי זמן קצרים ויגבש תוכנית פעולה יומית.

3. תקשורת מתמשכת עם קהלי היעד: ארגון חי, נושם ובועט מתקשר עם קהלי היעד שלו כדבר שבשגרה. בימים אלה חשיבות כפולה ומכופלת לתקשורת עם קהלים אלה. קהלים מרכזיים: מנהלים ועובדים (באתרי החברה, בבית, בבתי חולים), לקוחות וצרכנים (דגש על 'מועדון לקוחות'), ספקי הארגון. לתקשורת בתקופה זאת מספר מטרות: לתת ביטחון ולאפשר 'אי' של וודאות, לרתום את קהלי היעד לביצוע המשימות החדשות/המשתנות, לאפשר שיח דו-כיווני עם האנשים (תקשורת אפקטיבית תדרוש מאיתנו, המנהלים, לעשות שימוש בכלים דו-כיווניים, בהם: שיחות טלפון/וידאו, הודעות וואטצאפ בקבוצות המאפשרות למשתתפים להעלות שאלות ולהביע חששות). מוצע להקים 'מוקד מידע פנים ארגוני' שיאפשר שיח ישיר עם אנשי החברה, יאפשר לעובדים שאלות שאלות, לדווח על אירועים חריגים ולהביע חששות. אנשי המוקד יצוידו בערכת שאלות ותשובות עדכנית. מומלץ להזמין את העובדים להציע הצעות לניהול התהליך. לעתים ההצעות הטובות ביותר מגיעות מהעובדים.

4. הובלת השינוי (במקום לרדוף אחר השינויים המונחתים על הארגון): במציאות היום, עד שאנחנו מגיבים ל'גזירה' החדשה של הממשלה, היא כבר לא רלוונטית, במקומה יש כבר אחרת, קשוחה הרבה יותר. כך תיראה התקופה הקרובה (ייתכן שעד שתקראו את סוף הכתבה, המציאות העסקית תידרש לעוד ועוד שינויים). גבשו תרחישים וקבלו החלטות אמיצות הכוללות הנחות עבודה מחמירות שיתאימו גם למחר. תחליטו (לעצמכם) מה נכון לארגון שלנו לעשות אחרת על מנת למנוע הדבקות שתגרור סגירת חלקים בארגון או אפילו את הארגון כולו.

5. תכנון 'היום שאחרי': בסופו של יום המשבר הבריאותי (ההתגברות על הנגיף) יסתיים. ואז מה? האתגר הניהולי יהיה כיצד מרימים את הראש ביום שלאחר שוך הסערה. אז מה עושים? מקימים צוות 'היום שאחרי'. הצוות יורכב מקבוצה מצומצמת של בעלי תפקידים שיעסקו בעיקר בתוכנית התאוששות ביום שלאחר חזרת העולם לשגרה. הצוות יבחן את הפערים שכבר נוצרו ואלו שעלולים להיווצר ככל שהאירוע יתמשך. הצוות יבחן חלופות לסגירת הפערים וימליץ למנכ"ל ולהנהלה על תוכנית התאוששות (ממשקים עם ספקים, ממשקים עם לקוחות/צרכנים וכמובן גיבוש וחיזוק אנשי הארגון, לרבות גיוס/הדרכה/תמיכה). תוכנית אפקטיבית, מוכנה מראש, תקצר את תקופת חזרת הארגון לשגרה ובעיקר תמזער נזקים.

ולסיום, התקופה מאתגרת, אנחנו מתנהלים ב'שגרת משבר', שעלולה להימשך עוד ימים ארוכים, אל תשכחו להודות לאנשים סביבכם שעושים את העבודה 'הרגילה' בתקופה לא רגילה.
הכותב הוא מומחה לניהול משברים

# data[].attributes.attachment_link.title
תשכחו מכל מה שהכרתם. כך מנהלים בזמן משבר

# data[].attributes.attachment_link.description
הקמת צוות ניהול אירוע, הובלת השינוי ותכנון היום שאחרי - חמישה כלים פרקטיים בניהול משבר במציאות מורכבת, מתעתעת ומשתנה

# data[].attributes.headline
מרגישים צורך לעזור? התנדבות זה פתרון מעולה, גם לשמירה על המצב הנפשי

# data[].attributes.subject
מרגישים צורך לעזור? התנדבות זה פתרון מעולה, גם לשמירה על המצב הנפשי

# data[].attributes.headline
לנהל בלי להתבלבל - חוסן מנהיגותי, ניהולי ופיקודי עם עדי כהן לוי

# data[].attributes.subject
לנהל בלי להתבלבל - חוסן מנהיגותי, ניהולי ופיקודי עם עדי כהן לוי

# data[].attributes.attachment_link.title
לנהל בלי להתבלבל - חוסן מנהיגותי, ניהולי ופיקודי עם עדי כהן לוי

# data[].attributes.headline
איך להרגיע בני נוער בשעת לחץ

# data[].attributes.subject
איך להרגיע בני נוער בשעת לחץ

# data[].attributes.headline
הבלוג של ענבל ונגר - פיתוח חוסן אישי וארגוני

# data[].attributes.subject
הבלוג של ענבל ונגר - פיתוח חוסן אישי וארגוני

# data[].attributes.headline
חיבוק לנפש - מרחב וירטואלי למעגלי תמיכה ושיח (עם מנחים ומטפלים).

# data[].attributes.subject
חיבוק לנפש - מרחב וירטואלי למעגלי תמיכה ושיח (עם מנחים ומטפלים).

# data[].attributes.body
חיבוק לנפש - מרחב וירטואלי למעגלי תמיכה ושיח (עם מנחים ומטפלים).

אנחנו קבוצה של 20 יזמים שיצרנו עבורכם מרחבים לתמיכה ואיוורור רגשי. בימים קשים אלו, כל אחת ואחד מאיתנו מתמודד עם תחושות ורגשות שמציפים אותנו ומקשים עלינו לתפקד או לקיים סוג של שגרה. בבית, בעבודה, עם המשפחה, עם עצמנו.

כולנו זקוקים לתמיכה רגשית ולמרחב שנוכל לשתף בו את רגשותינו.
"לנשום לרגע", להתחזק, לקבל כלים להתמודד עם כל שהגוף והנפש חווים, להקשיב ולהיות שם אחד עבור השני.

לצורך זה, עשרות מטפלים ומנחים מקצועיים התאחדו למרחב וירטואלי *"חיבוק לנפש".
הם יחכו לכם שם, במרחבים וחדרים שנועדו כדי לתמוך ולחזק אתכם.
הם ימצאו שם כדי לעזור לכם להתמודד עם האתגרים, המתחים, החרדות, חוסר הוודאות והדאגה.

תוכלו להצטרף למעגלי נשים, מעגלי גברים, או מעגלי הורים - עם מנחים מקצועיים שיעזרו לכם להתמודד עם מה שהימים האלו מביאים עמם.
להתחזק, לחזק, ולרכוש כלים פרקטיים להתמודד אחרת, טוב יותר.

תוכלו אף לקבוע ביומן של "חיבוק לנפש" שיחה אישית 1:1 לאיוורור רגשי עם תומכים.
והכל בהתנדבות, במסירות, וללא עלות.

🔅  המרחב הווירטואלי שלנו מאפשר מפגשי אונליין הדומים לזום, אבל מרגישים הרבה יותר אמיתיים, משרים רוגע, ומאפשרים תחושת "ביחד" חזקה ומשמעותית. הם גם נגישים לכל אחת ואחד מהמחשב או מהטלפון.

נ.ב. מוזמנים להצטרף ולשתף את ההודעה הזו עם כל מי שתרצו להזמין לכפר כדי שנוכל לעבור את התקופה הזו כמו שעם ישראל יודע - ביחד, בתמיכה וערבות הדדית.

הנה הקישור להתחבר לכפר >> https://bit.ly/hibuklanefesh

# data[].attributes.attachment_link.description
Virtual space platform to help remote teams collaborate.

# data[].attributes.headline
אתרי תוכן דיגיטלי ללמידה בחירום

# data[].attributes.subject
אתרי תוכן דיגיטלי ללמידה בחירום

# data[].attributes.headline
להיות מנהל מכיל בזמן משבר

# data[].attributes.subject
להיות מנהל מכיל בזמן משבר

# data[].attributes.body
המאמר מציג מספר כלים לניהול מכיל בזמן משבר, למשל התאמת ישיבות העבודה לפורמט ווירטואלי והגברת תשומת הלב לאוכלוסיות המושפעות מהמשבר באופן נרחב על ידי פניות ישירות והגמשת הגשת משימות. כלים אלה מסייעים לכלל העובדים, אך חשובים בעיקר לעובדים מאוכלוסיות מוחלשות.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
כלי עבודה המתאימים לכלל העובדים, אך בעיקר לאוכלוסיות מוחלשות

בזמני משבר, כפי שאנו חווים בתקופה האחרונה, אנו מתמודדים עם מצבי לחץ רבים. הלחץ משפיע על ההתנהלות ואופן קבלת ההחלטות כך שישנה נטייה מוגברת להסתמך על אינטואיציות והטיות שונות. במצב כזה מנהלים נדרשים לקבל החלטות באופן מהיר ועל בסיס מידע חלקי. בנוסף, המצב משפיע באופן נרחב יותר על אוכלוסיות מוחלשות בשל אפליה מוגברת, משאבים פיזיים מוגבלים ביטחון מצומצם בייצוג עמדתם. שילוב הגורמים הללו מצריך ממנהלים להקפיד על ניהול מכיל יותר, המאפשר ביטוי לכלל אוכלוסיות העובדים.

המאמר מציג מספר כלים לניהול מכיל בזמן משבר, למשל התאמת ישיבות העבודה לפורמט ווירטואלי והגברת תשומת הלב לאוכלוסיות המושפעות מהמשבר באופן נרחב על ידי פניות ישירות והגמשת הגשת משימות. כלים אלה מסייעים לכלל העובדים, אך חשובים בעיקר לעובדים מאוכלוסיות מוחלשות.

כלים לניהול מכיל בזמן משבר:

1. הפגנת רגישות ואמפתיה - משבר משפיע על אנשים בדרכים שונות לכן הביעו חמלה וגמישות ככל האפשר. זכרו כי לא כל העובדים מצליחים לעבוד באותה רמת יעילות בעת המשבר וכי ישנם גורמים רבים ושונים המשפיעים על העובד כגון צורך לדאוג לבני משפחה, שוני במרחבי העבודה והנגישות לטכנולוגיה.
2. תשומת לב למצבם של העובדים שנפגעו בצורה נרחבת יותר מהמשבר - אוכלוסיות מוחלשות חוות יותר אפליה בעת משבר לכן חשוב להפגין הכלה מורחבת כלפי עובדים אלה. וודאו כי יש ערוץ פניה לעובדים מאוכלוסיות מוחלשות החווים אפליה וכן הפיצו פרוטוקולים ותזכורות נגד אפליה לכלל העובדים.
3. תשומת לב להטיות מגדר ומוצא - במצב הנוכחי מרבית העובדים נמצאים בבית ונוצר ערבוב בין העבודה, מטלות הבית ודאגה לילדים ולמשפחה. הורים ובעיקר נשים מושפעים מהמצב ולכן התייחסו בהכלה להפרעות במהלך פגישות, הגמישו מועדי הגשת מטלות ווודאו כי העובדים מסתדרים. הבעת לחץ מצד נשים ממוצא אתני מוחלש נתפסת לעיתים כשלילית יותר, שימו לב כי אתם מגיבים בצורה שוויונית לכלל העובדים.
4. הכרה במצב כמאתגר בתחילת הישיבה - הכירו במצב המשבר כמאתגר וקשה בתחילת הישיבה. ניתן לעשות זאת באמצעות אמירה אישית כלשהי או לשאול כל עובד מה שלומו. התייחסות זו, לפני המעבר לנושאים המקצועיים, מעודדת השתתפות של כלל העובדים בישיבה. הכותבים מצאו כי לאחר התייחסות אישית עובדים מופנמים או מאוכלוסיות מוחלשות השתתפו ותרמו יותר בנושאים המקצועיים של הישיבה.
5. התאמת ישיבות לפורמט ווירטואלי - על מנת לוודא שכל העובדים ירגישו בנוח להשתתף בישיבות ווירטואליות חשוב להתאים אותן ולסייע לעובדים שההשתתפות הזו מאתגרת עבורם:
א. תמלול אוטומטי בזמן הישיבה - הדבר חשוב בעיקר בעת הצגת פרזנטציות והרצאות. התמלול מסייע בעיקר לעובדים בעלי בעיות בתשתית האינטרנט וכבדי שמיעה.
ב. שליחת מסמכי הפגישה מראש ואיסוף משוב - הדבר מסייע להתכונן לפגישה מראש ומקל על עובדים שקשה להם לסדר את מחשבותיהם במקביל לזמן הדיבור.
ג. שימוש בצ'אט - פתיחת האפשרות לשימוש בצ'אט בזמן הישיבה עבור הערות ושאלות. הכלי מסייע לעובדים שמרגישים בנוח יותר להתבטא בכתב או לכאלה שלא רוצים להפריע למהלך השוטף של הדיבור.
ד. הקלטת נקודות מפתח ושליחה לעובדים - מאפשר לעובדים לחזור על הדברים העיקריים שעלו בפגישה ולוודא שלא פספסו נקודות חשובות.
6. נגישות לטכנולוגיה הקשורה בעבודה מרחוק - וודאו כי לכלל העובדים יש את כל הציוד שהם צריכים לטובת עבודה מרחוק, החל מציוד פיזי ותשתית אינטרנט ועד מכשור משלים. דאגו לרכישה נגישה עבור העובדים שאין ברשותם את כלל הציוד. דבר זה חשוב בעיקר בזמן המשבר שכן הוא משפיע על היעילות והחיבור של העובד לעמיתיו.

How to Be an Inclusive Leader Through a Crisis
By Ruchika Tulshyan

לקריאת המאמר המלא

# data[].attributes.attachment_link.title
כיצד להיות מנהל/ת מכיל/ה בזמן משבר? - פאזל שתיל

# data[].attributes.attachment_link.description
כלי עבודה פרקטיים לניהול מכיל בשעת משבר

# data[].attributes.headline
האתר של מרכז “חוסן” ע”ש כהן–האריס

# data[].attributes.subject
האתר של מרכז “חוסן” ע”ש כהן–האריס

# data[].attributes.body
האתר של מרכז “חוסן” ע”ש כהן–האריס, מיסודה של עמותת אותי (לשעבר – העמותה לילדים בסיכון), הינו מרכז מקצועי העוסק בפיתוח תכניות לייעוץ ולהכשרה בתחום שיפור החוסן האישי, המוסדי והקהילתי.

# data[].attributes.headline
חוסן נפשי,  מהו חוסן? בר-דעת פודקאסטים

# data[].attributes.subject
חוסן נפשי,  מהו חוסן? בר-דעת פודקאסטים

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
Bar-Ilan University - אוניברסיטת בר-אילן

# data[].attributes.attachment_link.title
חוסן נפשי, פרק 1: מהו חוסן? בר-דעת פודקאסטים

# data[].attributes.headline
חוסן בתקופת משבר- פודקסט 

# data[].attributes.subject
חוסן בתקופת משבר- פודקסט 

# data[].attributes.body
חוסן נחשב לאחת התכונות האנושיות החשובות ביותר וזה נכון במיוחד בתקופות של משבר וחוסר ודאות. עבודה על חוסן מפגישה אותנו עם קשת הרגשות האנושיים והופכת אותנו לחזקים וסתגלנים יותר. חלק רואים בחוסן כמו בולמי זעזועים לחיים – משהו שעוזר לנו לעבור את המהמורות שיש בדרך בלי להיפגע. בפרק הזה שלומי חסטר וד"ר נועה אלבלדה מנסים להבין מהו חוסן, עומדים על ההבדל ועל הקשר בינו לבין סטרס, עונים על שאלות כמו כיצד ניתן למדוד חוסן? האם זה מולד או נרכש? איך ניתן לאמן חוסן? ועוד. לבסוף, הם נותנים כלים ופרספקטיבות לבניית חוסן.

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
מיינדסט התפתחות אישית

# data[].attributes.attachment_link.title
חוסן בתקופת משבר - ד"ר נועה אלבלדה - פרק 38

# data[].attributes.headline
חושבים טוב - יהודית כץ - איך לבנות חוסן נפשי? עם פרופ׳ דני חמיאל

# data[].attributes.subject
חושבים טוב - יהודית כץ - איך לבנות חוסן נפשי? עם פרופ׳ דני חמיאל

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
יהודית כץ - כלים בפסיכולוגיה חיובית

# data[].attributes.attachment_link.title
חושבים טוב 45 - איך לבנות חוסן נפשי? עם פרופ׳ דני חמיאל

# data[].attributes.headline
פחד, טראומה והפסיכולוגיה של נפילה בשבי

# data[].attributes.subject
פחד, טראומה והפסיכולוגיה של נפילה בשבי

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
מדוע אנשים מסוימים מאושרים, בריאים ומצליחים יותר מאחרים? איך זה שחלק מהאנשים חיים עם משמעות, רוגע ומיקוד בעוד שאחרים סובלים מלחץ, התפזרות וחוסר סיפוק? אני מאמין שהתשובה היא ההבדל במיינדסט - האמונות, דפוסי החשיבה, הרגש וההתנהגות. את הפודקאסט הזה הקמתי כדי לצאת למסע ולבדוק לעומק את התשובות לשאלות אלו. אכסה נושאים כמו אושר, בריאות, הגשמה עצמית, כסף, פסיכולוגיה ועוד. רוצה להצטרף למסע?

# data[].attributes.attachment_link.title
פחד, טראומה והפסיכולוגיה של נפילה בשבי - פרק מיוחד למצב - פרופסור יוחאי עתריה | מיינדסט - התפתחות אישית - Mindset

# data[].attributes.attachment_link.description
זהו לא פרק רגיל אלא פרק שמיועד לתת מענה, גם אם קטן וחלקי למצב הקשה שאנחנו נמצאים בו ובעיקר לאנשים שנמצאים בחזית. זה פרק קשה ולא פשוט אך כוונתו לשתף, לעזור ולעשות את המעט שניתן כדי לעזור בימים אלו. מחזק אתכם ומוסר לכם אהבה שלומי

# data[].attributes.headline
תרגיל לטיפול בחרדה ולחץ בעקבות המצב הבטחוני

# data[].attributes.subject
תרגיל לטיפול בחרדה ולחץ בעקבות המצב הבטחוני

# data[].attributes.attachment_link.title
‎יעל טל‎ on Instagram‎: "בסרטון הזה תמצאו תרגיל לטיפול בחרדה ולחץ בעקבות המצב הבטחוני והימים הקשים שעוברים על כולנו.
מחזקת את כולכם, תחזקו אחד את השניה❤️
באהבה, יעלי.
.
.
.

#טיפול #ביטחון #עזרה #עזרהראשונה #נפש #נפשבריאהבגוףבריא #ילדים #הדרכה #מלחמה #תרגיל #עברית #אמהות #נשים #נשיםעצמאיות #אמאברשת #אמא #דרום #לב #חיבוק #חרדה #ישראל #standwithus #israel"‎

# data[].attributes.attachment_link.description
80 likes, 5 comments - yaeltal10 on October 9, 2023‎: "בסרטון הזה תמצאו תרגיל לטיפול בחרדה ולחץ בעקבות המצב ..."‎

# data[].attributes.attachment_link.embed_code
View this post on Instagram

A post shared by יעל טל (@yaeltal10)

# data[].attributes.headline
כלים להתמודדות עם מצבי לחץ וחרדה

# data[].attributes.subject
כלים להתמודדות עם מצבי לחץ וחרדה

# data[].attributes.attachment_link.title
ארכיון כלים לעזרה עצמית - מרכז חוסן

# data[].attributes.headline
ספר צביעה לילדים ומבוגרים

# data[].attributes.subject
ספר צביעה לילדים ומבוגרים

# data[].attributes.body
ספר צביעה (נוצר במידג'רני) על ידי טל איתן

# data[].attributes.attachment_link.title
ספר צביעה.pdf

# data[].attributes.body
מתמודדים עם מתח בלתי פוסק מפרוץ המלחמה העקובה מדם מול חמאס? ניל"י גולדפיין, מלי אלקובי וד"ר קרן צרפתי על הדרך להטיב עמנו ולהירגע .

# data[].attributes.attachment_link.provider_name
103FM - האזנה לרדיו און ליין

# data[].attributes.attachment_link.description
בלעדי לדיגיטל של 103fm

# data[].attributes.headline
ריכוז בטבלה  כל הקישורים לאתרים חינמים לילדים 

# data[].attributes.subject
ריכוז בטבלה  כל הקישורים לאתרים חינמים לילדים 

# data[].attributes.body
ריכוז בטבלה  כל הקישורים לאתרים חינמים לילדים
הקרדיט הוא לקרן לנצוט פולג

# data[].attributes.attachment_link.authors[].name
‫קרן פולג (רגעים למזכרת)‬‎

# data[].attributes.attachment_link.title
אתרים פתוחים בחינם- חרבות ברזל לילדים

# data[].attributes.headline
 יהודים וערבים נפגשים בעבודה בתקופת מלחמה- הצעות למעסיקים בימים הראשונים של המלחמה

# data[].attributes.subject
 יהודים וערבים נפגשים בעבודה בתקופת מלחמה- הצעות למעסיקים בימים הראשונים של המלחמה

# data[].attributes.body
המציאות שנכפתה עלינו החל מאתמול בבוקר בלתי נתפסת, איומה ורק עכשיו מתחילה להתבהר התמונה המזוויעה.

מניסיון הכאוב של תקופת "שומר החומות" במאי 2021, הזירה התעסוקתית הופכת מהר מאד להיות זירת התנגשות, עוד לפני שמספיקים לעכל את המאורעות בחזית, ולכן אנחנו רוצים לעמוד כבר היום לרשות מנהלות ומנהלים המתלבטים איך להתמודד עם המפגש המתחדש בין הצוותים שלהם בהקשר הנוכחי. איך למנוע מכדור השלג הזה של ההסלמה לצאת מכלל שליטה גם אצלם.

לשם כך, יצרנו מסמך מאד קצר, עם ליבת ההמלצות שאנחנו מאמינים שרלוונטיות לימים הראשונים של המלחמה.

כנסו כאן להצעות הממוקדות שלנו לימים הקרובים:
https://bit.ly/JewishArabsEmploymentDuringWarOct2023
למדריך המלא להתמודדות עם אתגרים במקומות עבודה משותפים ליהודים וערבים, כנסו ללינק הבא:
https://bit.ly/46jwATj

# data[].attributes.attachment_link.title
מדריך הסלמה - המלצות לתקופת מלחמה - מרכז אקורד - אוקטובר 2023.pdf

# data[].attributes.headline
נשארים בבית- אדם צעיר

# data[].attributes.subject
נשארים בבית- אדם צעיר

# data[].attributes.body
קישור למגזין ״ אדם צעיר״ - המתאים לשכבה ג׳-ו׳
למקבץ סיפורים, פודקאסטים, דפי עבןדה ושעשועונים שעשויים לסייע בידיכם להעביר איתם את הזמן

# data[].attributes.attachment_link.title
נשארים בבית - אדם צעיר

# data[].attributes.attachment_link.description
מה עושים כשנשארים בבית? עיתון הילדים אדם צעיר בשלל פעילויות והפעלות לימי חופש. הפעילויות מתוך גיליונות אדם צעיר. תהנו!

# data[].attributes.headline
 אתר המקפצה של משרד החינוך

# data[].attributes.subject
 אתר המקפצה של משרד החינוך

# data[].attributes.body
האתר יציע שיעורי תגבור וסדנאות העשרה חינם לתלמידים.

# data[].attributes.attachment_link.title
אתר המקפצה - שיעורים קבוצתיים וסדנאות אונליין בחינם לתלמידי כיתות א'-י"ב

# data[].attributes.attachment_link.description
בואו ללמוד עם מיטב המורים של משרד החינוך מכל מקום, בשעה הנוחה לכם ולבחור את המורה איתו תרצו ללמוד. לכניסה לאתר לחצו >>

# data[].attributes.headline
ספר דיגיטלי לילדים שנועד לסייע להתמודדות עם חרדות ופחדים

# data[].attributes.subject
ספר דיגיטלי לילדים שנועד לסייע להתמודדות עם חרדות ופחדים

# data[].attributes.body
הספר פותח לפי פרוטוקול טיפול cbt בילדים.

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
יָרֵחַ מָלֵא עָלָה וְצָבַע אֶת הַיַּעַר בִּגְוָנִים שֶׁל סָגֹל וְאָפֹר, וְאָדָם יָכוֹל הָיָה לְהִשָּׁבַע שֶׁרָאָה פָּנִים מְרֻשָּׁעוֹת עַל גַּבֵּי קְלִפּוֹת הָעֵצִים. "דְיֵיגוֹ, אֵיפֹה אֲנַחְנוּ?" שָׁאַל.
"זֶה יַעַר הַמַּחְשָׁבוֹת הַמַּפְחִידוֹת," דְיֵיגוֹ הֵשִׁיב. "לְכָאן אֲנַחְנוּ מַגִּיעִים כְּשֶׁאֲנַחְנוּ מַרְגִּישִׁים פַּחַד אוֹ חֲרָדָה."

אדם נשאר לבד בבית ביום גשום ונתקף חרדה בזמן שהוא ממתין לשובם של הוריו. דְיֵיגו, כלבו הנאמן, נחלץ לעזרתו, ויחד הם יוצאים להרפתקה ביער המחשבות המפחידות, הרפתקה שיחזור ממנה ובידיו הכלים והיכולות לנצח את החרדה.
אדם ודייגו ביער המחשבות המפחידות הוא ספר מרתק המיועד לילדים בני חמש ומעלה המתמודדים עם פחדים וחרדות. הספר נכתב על פי הפרוטוקול המקצועי המקובל בטיפול קוגניטיבי-התנהגותי (CBT) בפחדים ובהפרעות חרדה בילדים קטנים וגדולים.

"דייגו ואדם ביער המחשבות המפחידות הוא ספר מקסים שעוסק בצורה חכמה ורגישה בהבדל בין רגשות טבעיים של פחד לבין מצבים שמתעוררת בהם חרדה. הספר כתוב בשפה בהירה, התחושות של אדם מתוארות באופן אמפתי, והקשר בין אדם לדייגו מרגש ומיוחד. הספר מומלץ מאוד לילדים ולהורים שרוצים להבין מה הם חרדה ופחד ומה הן הדרכים האדפטיביות להתמודדות איתם, כמו גם לאנשי מקצוע שעובדים עם ילדים בתחומי החינוך, הבריאות והטיפול."
(פרופ' תומר שכנר, בית הספר למדעי הפסיכולוגיה, אוניברסיטת חיפה)

רועי ליס, הוא פסיכולוג חינוכי מומחה, מומחה בטיפול קוגניטיבי-התנהגותי (CBT) בילדים ובנוער. אדם ודייגו ביער המחשבות המפחידות, ספר הילדים הראשון שלו, פותח את סדרת אדם ודייגו בארץ הרגשות.
דייגו, גולדן רטריבר חייכן וטוב לב, החל להצטרף לַטיפולים בילדים כבר בגיל שלושה חודשים, והוא מדהים בכל פעם בקסם המתחולל בכל פעם שהוא נותן לילד יד.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
ספרים מומלצים

# data[].attributes.attachment_link.title
אדם ודייגו ביער המחשבות המפחידות - רועי ליס

# data[].attributes.headline
המלצות ניהול זמן למובילי זירות ביטחוניות ואזרחיות במצבי חירום

# data[].attributes.subject
המלצות ניהול זמן למובילי זירות ביטחוניות ואזרחיות במצבי חירום

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
אתם - המנהלים, המפקדים, המובילים, כדי שתצליחו לנהל היטב אנשים אחרים בסיטואציה הקשה הזאת - אני קוראת לכם לעצור רגע ולחשוב גם על הניהול שלכם את עצמכם, כי זה הבסיס.

מניסיון של שנים רבות ותחקור של מצבי חירום בעבר בארץ או בעולם, אני יודעת, וודאי תסכימו, שמצבים כאלה תמיד מתחילים בחוסר בהירות ואי ודאות גדולים, לא כל שכן כשמדובר במערכה הנוכחית שתפסה אותנו בהפתעה. אבל אנחנו גם יודעים שאחרי השלב הראשוני של הכאוס נעבור למצב של "שגרת חירום". ימים ושבועות שבהם ימשיכו אירוע לחימה לא פשוטים, אבל יהיה לכם ולנו קצת יותר מושג מה קורה, ויהיה קצת יותר סדר בבלגן...

מנהיגות היא המשאב הכי יקר שיש לנו כרגע, ואתם - מנהיגים, מי במיקרו מי במאקרו, מי על מדים ומי על אזרחי, מי בחמ"ל ומי בשטח. ניהול הזמן שלכם במצבים האלה קריטי לפעילות שלכם, לעצמכם ולאנשים שלכם.

שלוש המלצות ניהול-עצמי ממני אליכם:

"סדר" עושים בין היתר על ידי נתונים ורשימות... ברמה הארגונית המוסדית אנו נעזרים בדרך כלל במערכות שו"ב (שליטה ובקרה) או כל טבלה שיתופית שבחרתם להשתמש בה או שקיימת במסגרת שלכם. המערכת השיתופית היא סופר-חשובה, אבל היא לא מחליפה את העזר האישי שבו אתם "לוכדים מידע" ועושים את הסדר במה שבצלחת שלכם.

אגיד כמה מילים על שניהם בהקשר של ניהול עצמי -

מעבר למידע הקונקרטי שאתם צריכים ושואבים ממערכת המידע השיתופית לצורך הפעילות המבצעית שלכם, חשוב שתציצו ביוזמתכם גם ימינה ושמאלה לקבל את התמונה הגדולה יותר, מה שמעבר למשימה הספציפית שלכם, מכמה סיבות:

יחד עם זאת, ולצד "תמונת העולם" שחשוב שתחזיקו, מערכת שליטה-ובקרה שיתופיות ומערכתיות טובות ככל שיהיו, כאמור אינן תחליף לכלי עזר אישי. נהלו עזר אישי שעושה לכם סדר אישי בראש במה שקורה תחתכם - פנקס, מחברת אפליקציה, משהו - כל דבר שנוח לכם. אתם מנהלים מבצעים, אנשים ואמצעים, ואתם גם מקבלים בקשות ודרישות מכל עבר - מהאנשים שלכם, מהרמה הממונה, מגורמי שת"פ, מאזרחים שאתם פוגשים, וגם יש לכם את המשימות העצמיות שלכם - מחשבות ויוזמות של עצמכם. אל תחזיקו שום דבר בראש, ההורדה מהראש אל "כלי לכידה" שהוא עזר שליטה אישי חשובה מכמה סיבות:

גם כדי "לנקות" את הראש שלכם מפרטים מיותרים שייצרו לכם מחשבות חוזרות ויבזבזו לכם חוסן מנטלי;

גם כדי לא לפספס דברים שדורשים את תשומת הלב והטיפול שלכם;

גם כדי שתוכלו להיות חדים ומהירים בתהליכי קבלת החלטות, בלי התמהמהות מיותרת;

גם כדי שתוכלו להפעיל את האנשים שלכם בהתאם - האצילו סמכויות - עכשיו יותר מתמיד, הביטו ברשימת המשימות שרשמתם לעצמכם וחשבו כל הזמן: האם אני חייב לעשות את זה באופן אישי, או שיש כאן מישהו שאני יכול לתת לו את זה?;

גם כדי שיהיה לכם תיעוד כדי שתוכלו לדווח למעלה;

וגם אולי אפילו לתחקר את עצכם ולהיות טובים יותר מחר.

את כל אלה הרבה יותר קל לעשות כשהם רשומים מול העיניים, וכמעט בלתי אפשרי לעשות - כאשר אנחנו מנסים להתנהל מהראש.

החיילים/ השוטרים/ העובדים/ המתנדבים שלכם - הם לגמרי ב"כאן ועכשיו", ושם הם גם צריכים להיות, זה תפקידם - ביקשתם מהם לעשות משהו, והם עושים, הם המוציאים אל הפועל. אתם איתם שם, מנהלים את אותו "כאן ועכשיו", אבל מה מותר "המוביל" על אנשיו? שהוא יודע להיות בו בזמן גם ב"מה הלאה"...

שאלו את עצמכם: מה יהיה צריך מכם להערכתם בעוד כמה ימים? האם אתם ערוכים לשם? מה מצב האנשים שלכם - יש לכם מספיק אנשים? מה מצב הכשירות שלהם? מה יהיה במצב שלהם בעוד שבוע? מהם המשאבים שעומדים לרשותכם? מה המשאבים שאתם חושבים שתצטרכו בעוד כמה ימים?

בין אירוע לאירוע יש זמן הפוגה קצר, ובין מקום פיזי אחד לאחר שאתם נעים ביניהם - יש זמן נסיעה. נצלו את הזמנים האלה. זמני המעבר הם זמן התדלוק וההטענה שיאפשר לכם לעמוד איתנים ב"פיקים" של העשייה.

מנו לעצמכם ממלא מקום שיחליף אתכם כשאתם מתחברים למטען... הכשירו אותו היום, כדי שיוכל לתמוך בכם בשבועות הקרובים, מישהו שאתם יכולים לסמוך עליו שיחליף אתכם לכמה שעות, שבאמת תצליחו לישון, שבאמת תצליחו להיות קשובים לילדים שלכם כשאתם כבר קופצים הביתה.

אפשרו גם לאנשים שלכם את אותה הטענת מצברים, ודאגו לשיח שוטף איתכם וביניהם. אם האנשים שלכם עובדים במשמרות - קבעו משמרות לא ארוכות מדי. אני יודעת שהיומיים שלושה הראשונים בלחימה מרגישים כמו משמרת אחת ארוכה, אבל עם המעבר לשלב "שגרת החירום" ועד סוף המלחמה - עברו מסודר. עדיף משמרות של 8 שעות על פני משמרות של 12 שעות, אם אפשר, אבל השתדלו לא יותר. קביעת משמרות קצרות יחסית יאפשר לכם למנוע חוסר ריכוז, חוסר יעילות, קושי בקבלת החלטות, עלייה בסיכון לתאונות, פגיעה באווירה וביחסי אנוש.

אעצור כאן, כדי לשמור על המיקוד ועל קוצר היריעה, ואני מסכמת עם שלושת המסרים העיקריים שבחרתי עבורכם כאן: שלטו בתמונה השלמה ונהלו עזר אישי, עצרו ותכננו את המשך השבוע תוך כדי "הכאן ועכשיו", ומצו את זמני המעברים כדי להטעין את עצמכם ואת אנשיכם.

בהצלחה בשליחות שכל אחד מכם לקח על עצמו לעשות,

ובתקווה לימים טובים יותר בקרוב.

באה לעשות לכם סדר במשימות ובראש - לבחור נכון, להספיק יותר ולהרגיש טוב יותר.

ליצירת קשר - talisegal@bobazman.com

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
מנהלים בכירים

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
סדנת ניהול זמן

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
קריירה משפחה

# data[].attributes.attachment_link.title
המלצות ניהול זמן למובילי זירות ביטחוניות ואזרחיות במצבי חירום

# data[].attributes.attachment_link.description
הפוסט הזה חשוב לי במיוחד מכיוון שאני מחברת בו בין שני עולמות התוכן של חיי - מצד אחד, השירות הצבאי שלי שבו התמחיתי בניהול מצבי חירום כסגן אלוף בפיקוד העורף, ומצד שני בהדרכת ניהול זמן שנים רבות בתוך הצבא וכיום כמנכ"לית "בו בזמן".

# data[].attributes.headline
טיפים להתנהלות ארגונית בזמן חירום

# data[].attributes.subject
טיפים להתנהלות ארגונית בזמן חירום

# data[].attributes.body
קובץ פתוח לעריכה שיצרה נינה מנהלת הדרכה מעטפת מקצועית מרכזי הזדמנות

# data[].attributes.attachment_link.title
גרסה לשיתוף - טיפים להתנהלות ארגונית בזמן חירום

# data[].attributes.headline
חוסן אישי ומשפחתיהתמודדות עם לחץ בשגרה ובחירום

# data[].attributes.subject
חוסן אישי ומשפחתיהתמודדות עם לחץ בשגרה ובחירום

# data[].attributes.headline
איך לפעול למרות הפחד עם איתי אנגל

# data[].attributes.subject
איך לפעול למרות הפחד עם איתי אנגל

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
ברוכים הבאים לחושבים טוב! כאן יהודית כץ. חושבים טוב נולד כדי שנוכל לחשוב טוב על איך אנחנו מעבירים את ימינו, עם מי אנחנו מסתובבים ובמה אנחנו מזינים את המוח שלנו. כדי שלא ניתן לחיים האלה לחלוף לפני שנשים לב. המטרה שלי היא להנגיש את הכלים והמסקנות הכי חזקות מעולם הפסיכולוגיה והמחקר. בשביל זה, אני פוגשת בכל פרק דמות מרתקת מעולם המחקר או השטח. בשיחה פתוחה, נתעמק כל פעם בנושא שהופך את החיים למשמעותיים: איך עושים שינוי? איך לטפח חוסן נפשי? מאיפה מוצאים אומץ ואיך מקבלים החלטות בעולם מבלבל? ומי אני? המטרה שלי היא לעזור לאנשים לחיות טוב בעזרת המסקנות הכי חדות. כתבתי את הספר ״חושבים טוב - להעז לחיות את החיים המתאימים לך״, לשמחתי הוא הפך במהרה לרב מכר, ומכר מעל ל-60,000 עותקים. אני מרצה ומדריכה סדנאות לקהל רחב וגם מגיעה לארגונים כמו גוגל, לחדרי מורים, סטארטאפים, לצבא, שטראוס, איפה שמזמינים (: לשמחתי אני גם מלווה תהליכים אישיים ופוגשת את השטח מקרוב קרוב. וכותבת טור קבוע בעיתון ה״ארץ״. למדתי פסיכוביולוגיה באוניברסיטה העברית, ערכתי מחקר קליני מבמעבדה לנוירופסיכיאטריה בבית חולים הדסה עין כרם, למדתי אימון פסיכולוגי באוניברסיטת תל אביב וטיפול קוגניטיבי התנהגותי באוניברסיטת חיפה. האזנה נעימה! Show more

# data[].attributes.attachment_link.description
ברוכים הבאים לחושבים טוב! כאן יהודית כץ. חושבים טוב נולד כדי שנוכל לחשוב טוב על איך אנחנו מעבירים את ימינו, עם מי אנחנו מסתובבים ובמה אנחנו מזינים את המוח שלנו. כדי שלא ניתן לחיים האלה לחלוף לפני שנשים לב. המטרה שלי היא להנגיש את הכלים והמסקנות הכי חזקות מעולם הפסיכולוגיה והמחקר.

# data[].attributes.headline
ספרים דיגיטליים לילדים

# data[].attributes.subject
ספרים דיגיטליים לילדים

# data[].attributes.body
"עברית" והוצאות הספרים לאור המשתתפות בפרויקט מציעות ספרי פעוטות, ילדים ונוער לכל עם ישראל, במטרה להקל על העומס הנפשי של הילדות והילדים.

# data[].attributes.attachment_link.description
חנות הספרים הדיגיטליים והמודפסים ”עברית” מציעה מגוון עצום של ספרים מומלצים בעברית. גם מודפסים וגם דיגטליים - איך שנוח לכם לקרוא

# data[].attributes.headline
תרגיל להפחתת חוסר שקט או עייפות מוגברת

# data[].attributes.subject
תרגיל להפחתת חוסר שקט או עייפות מוגברת

# data[].attributes.attachment_link.title
תרגיל להפחתת חוסר שקט ועייפות - גליה נתן אפשטיין

# data[].attributes.headline
גליה נתן אפשטיין - תרגילים לחיזוק חוסן פנימי ואיזון אנרגטי

# data[].attributes.subject
גליה נתן אפשטיין - תרגילים לחיזוק חוסן פנימי ואיזון אנרגטי

# data[].attributes.attachment_link.title
גליה נתן אפשטיין - תרגילים לחיזוק חוסן פנימי ואיזון אנרגטי

# data[].attributes.headline
תרגיל להנעת אנרגיה ולריכוז במצב של חוסר פוקוס ועייפות

# data[].attributes.subject
תרגיל להנעת אנרגיה ולריכוז במצב של חוסר פוקוס ועייפות

# data[].attributes.attachment_link.title
תרגיל להנעת אנרגיה ולריכוז - גליה נתן אפשטיין

# data[].attributes.headline
Home Front Command Life-Saving Guidelines

# data[].attributes.subject
Home Front Command Life-Saving Guidelines

# data[].attributes.headline
National Emergency Portal-  Guidelines for appropriate actions to take in an emergency situation 

# data[].attributes.subject
National Emergency Portal-  Guidelines for appropriate actions to take in an emergency situation 

# data[].attributes.headline
EmotionAid ® 3 minutes of practice to quickly Release Stress on the Spot

# data[].attributes.subject
EmotionAid ® 3 minutes of practice to quickly Release Stress on the Spot

# data[].attributes.attachment_link.title
EmotionAid ® 3 minutes of practice to quickly Release Stress on the Spot

# data[].attributes.headline
This video shows you how TO QUICKLY RELEASE stress and trauma ON THE SPOT, ANYTIME, ANYWHERE! It works for times of high stress and trauma

# data[].attributes.subject
This video shows you how TO QUICKLY RELEASE stress and trauma ON THE SPOT, ANYTIME, ANYWHERE! It works for times of high stress and trauma

# data[].attributes.attachment_link.title
EmotionAid® with Hebrew subtitles - QUICKLY RELEASE stress and trauma ON THE SPOT

# data[].attributes.headline
Supporting People During Times of Crisis

# data[].attributes.subject
Supporting People During Times of Crisis

# data[].attributes.headline
5 top tips on maintaining mental health from Red Cross first-responder volunteers

# data[].attributes.subject
5 top tips on maintaining mental health from Red Cross first-responder volunteers

# data[].attributes.attachment_link.title
5 top tips on maintaining mental health from Red Cross first-responder volunteers | IFRC

# data[].attributes.attachment_link.description
We all know that mental well-being is as important as physical health. But how often do we actively take care of our mental health? What can we do to support ourselves and others? Why not ask some experts? People whose job is to take care of others during and after crises and emergencies.

# data[].attributes.headline
פודקאסט הרפתקטבע

# data[].attributes.subject
פודקאסט הרפתקטבע

# data[].attributes.body
פרק חדש של ההסכת הרפתקטבע העוסק בשינויים.
הפרק הוקלט לפני תחילת הארועים.

# data[].attributes.attachment_link.description
Listen to this episode from הרפתקטבע on Spotify. הפרק הנפלאעוסק בשינוייםבעולם הפנימי והחיצוניותמצאו בו שיר נפלאסיפור נוסף מסיפורי הכפרראיון עם שאול גרוס ממוסיקה אורגניתחידהמלאכהופינת חדשה מבית הרשת הירוקהבה תשמעו מידע שייחדש לכם.ן על עולם הציפורים הנודדותהפקה: אופיר גולדמן כתיבת הסיפור, הלחנת השיר, כתיבת הפרק וההנחיה: איתן חסידהקלטה ועריכה: רן גרסוןכתיבת השיר: מיכאלציפורים נודדות: דותן יושעחסות: הרשת הירוקהמשתתפים נוספיםראיון ושיר: שאול גרוס מוסיקה אורגנית Hosted on Acast.

# data[].attributes.headline
סיפור סנסורי- התמודדות במצב חירום קולות חזקים

# data[].attributes.subject
סיפור סנסורי- התמודדות במצב חירום קולות חזקים

# data[].attributes.headline
תיווך המצב הבטחוני לילדים

# data[].attributes.subject
תיווך המצב הבטחוני לילדים

# data[].attributes.body
איך מומלץ לתווך את המצב בהתאם לגיל

# data[].attributes.headline
הפחתת חרדה בפעולות פשוטות ונגישות

# data[].attributes.subject
הפחתת חרדה בפעולות פשוטות ונגישות

# data[].attributes.attachment_link.description
Log into Facebook to start sharing and connecting with your friends, family, and people you know.

# data[].attributes.headline
חוסן במשבר – מה שנעשה עכשיו יעצב את מי שנהיה ביום שאחרי

# data[].attributes.subject
חוסן במשבר – מה שנעשה עכשיו יעצב את מי שנהיה ביום שאחרי

# data[].attributes.body
אז מה זה באמת חוסן עכשיו ואיך מחזקים אותו?
בעת הזו מנהלים יכולים לבנות שני סוגי חוסן חשובים: עסקי ואנושי.
הטור של נירית כהן בנושא.

# data[].attributes.attachment_link.title
חוסן במשבר - מה שנעשה עכשיו יעצב את מי שנהיה ביום שאחרי | נירית כהן

# data[].attributes.attachment_link.description
במאבק בין החיים לעבודה תמיד החיים ינצחו. לכן, על המנהלים לבנות חוסן עסקי וחוסן אנושי, שיבטיחו שמה שבאמת חשוב בפעילות שלכם לא ייפגע, לצד דיאלוג פתוח שיגלה לכם למה העובדים שלכם זקוקים בימים אלו, ומה אתם יכולים לעשות עבורם

# data[].attributes.headline
מאגר כלים להתמודדות רגשית

# data[].attributes.subject
מאגר כלים להתמודדות רגשית

# data[].attributes.attachment_link.title
מאגר כלים להתמודדות רגשית

# data[].attributes.attachment_link.description
אאפליקציה זו נבנתה עבורכם, על מנת לספק לכם תשובות ועניין, במגוון נושאים שיכולים לספק מידע בתקופת המלחמה ומאידך לתת גם זמן ניתוק לצורך חיזוק, מילוי מצברים ולמידה- לכם ולבני משפחתכם. מוזמנים להפיץ את האפליקציה לכל מי שאתם חושבים שהיא יכולה לתרום. אפליקציה זו מתעדכנת תמידית, מוזמנים לעקוב.