# data[].attributes.attachment_caption
Krievijas impērijā 1.pasaules kara sākumā arī Latvijas terit. bija izvietotas armijas karaspēka daļas(fotogrāfijā redzami divi karavīri Daugavilī)

# data[].attributes.headline
Pasaules kara sākums Latvijā (1914.gads.)

# data[].attributes.subject
Pasaules kara sākums Latvijā (1914.gads.)

# data[].attributes.body
Kara sākumu latviešu sabiedrība uzņēma ar lielu sajūsmu. Līdzīgi kā citās lielpilsētās, arī Rīgā notika plašas patriotiskas demonstrācijas.

Latviešus sajūsmināja iespēja cīnīties pret saviem vēsturiskajiem ienaidniekiem – vāciešiem.

Latviešu tauta 1. pasaules kara sākumu sagaidīja jau kā nobriedusi un savai valstij gatava politiska nācija.

# data[].attributes.body
Jānis Kurelis bija Latvijas armijas ģenerālis, Lāčplēša Kara ordeņa kavalieris.

Jānis Kurelis bija cilvēks ar ļoti augstām morāliskām un ētiskām īpašībām kā attiecībā uz dienesta pienākumiem, tā uz sabiedrisko dzīvi.

Starp Latvijas armijas virsniekiem pulkv. Kurelis atzīmējams kā izcili stāvošs ar saviem dziļi attīstītiem un tikpat dziļi norūdītiem kareiviskiem principiem.

# data[].attributes.attachment_caption
(Ģenerāmajors un A.Potapovs un Latviešu inteleģences pārstāvji.)

# data[].attributes.headline
Kaujas par Jegavu(1915.gada aprīļa beigas)

# data[].attributes.subject
Kaujas par Jegavu(1915.gada aprīļa beigas)

# data[].attributes.body
Jelgavas nosargāšana deva lielu morālu pacēlumu gan krievu pavēlniecībai, gan latviešu sabiedrībai.

Šī uzvara iedvesmoja latviešu inteliģences un politiskās aprindas cīnīties par latviešu nacionālo militāro formējumu (vēlākie latviešu strēlnieku bataljoni) radīšanu.

# data[].attributes.attachment_caption
(Latviešu strēlnieku bataljonu komitejas locekļi un pirmo divu batljonu komandieri kazarmās.)

# data[].attributes.headline
Latviešu inteliģence nolemj dibināt strēlnieku vienības (1915.gads.)       Sapulce (1915. gada 1. jūnijs.)   

# data[].attributes.subject
Latviešu inteliģence nolemj dibināt strēlnieku vienības (1915.gads.)       Sapulce (1915. gada 1. jūnijs.)   

# data[].attributes.body
Lēmums izšķirties cīnīties par latviešu nacionālo militāro vienību formēšanu bija ļoti grūts, bet ārkārtīgi nozīmīgs.

Latviešu politiķi un inteliģence līdz ar to pauda apņemšanos veidot „savu”, latviešu nacionālo karaspēku.

Tā laika šaubas izkliedēja atgādinājums par latviešu zemessargu sekmēm Jelgavas aizstāvēšanas kaujās, kuras bija beigušās pirms nepilna mēneša.

Tas bija liels panākums un pierādījums latviešu sabiedrības pašorganizācijas spējām.

# data[].attributes.body
Jānis Goldmanis bija latviešu politiķis, Krievijas Valsts Domes deputāts no Kurzemes guberņas, latviešu strēlnieku bataljonu organizācijas komitejas priekšsēdētājs, Latvijas Tautas padomes loceklis.

J.Goldmanis bija tas kurš iestājās par strēlnieku vienības dibināšanu.

Jānis Goldmanis 1918. gada janvārī uzstājās jaunievēlētajā Krievijas Satversmes sapulcē, runājot par Latvijas patstāvību un to, ka tās nākotne būs jāizšķir nevis vairs Krievijai, bet starptautiskā mērogā.

# data[].attributes.attachment_caption
(Kurzemes latviešu strēlnieku batljona strēlnieki pozīcijās Nāves salā)

# data[].attributes.headline
Kurzemes latviešu strēlnieku bataljons ierodas Nāves salā(1916.gada pavasaris)

# data[].attributes.subject
Kurzemes latviešu strēlnieku bataljons ierodas Nāves salā(1916.gada pavasaris)

# data[].attributes.body
Latvijas vēsturē Nāves sala ir saglabājusies kā izcilas pašaizliedzības, izturības un varonības simbols.

Par izrādīto varonību kaujās Nāves salā strēlnieki saņēma augstākos Krievijas impērijas apbalvojumus, bet pēc kara beigām 16 latviešu strēlnieki saņēma arī augstāko Latvijas militāro apbalvojumu – Lāčplēša Kara ordeni.

# data[].attributes.body
1. pasaules kara sākumā Jānis Francis komandēja rotu, tad bataljonu un tika vairākkārt ievainots. 1915. gada augustā viņš pārnāca uz latviešu strēlnieku daļām un viņu iecēla par 2. Rīgas latviešu strēlnieku bataljona komandieri.

Piedalījies arī Nāves salas aizstāvēšanā,kur viņu atkal ievainoja un kontuzēja.

Pēc ievainojuma sadziedēšanas J. Franci iecēla par Latviešu strēlnieku rezerves pulka komandieri.

Vēlāk viņu iesauca Sarkanajā armijā.

# data[].attributes.attachment_caption
(Zemgales latviešu strēlnieku puklka strēlnieki pozīcijās)

# data[].attributes.body
Ziemassvētku kaujas kļuva par slavenākajām un leģendārākajām latviešu strēlnieku kaujām.

Latviešu strēlniekiem izdevās paveikt to, ko nebija spējusi neviena krievu vienība Rīgas frontē – pārraut vācu nocietinājumus un ieņemt aptuveni 30 kvadrātkilometru plašu teritoriju.

Tā bija pirmā reize, kad visi latviešu strēlnieki cīnījās vienkopus plecu pie pleca.

Latviešu strēlnieku pulki Ziemassvētku kaujā devās tik stipri kā vēl nekad un arī kā vairs nekad vēlāk.

# data[].attributes.body
Frīdriham Briedim 1. pasaules karš sākās Austrumprūsijā, kur viņš veica pārdrošus izlūkgājienus vācu aizmugurē.

1915. gada augustā F. Briedi iecēla par 1. Daugavgrīvas latviešu strēlnieku bataljona 1. rotas komandieri. Viņš bija viens no pirmajiem latviešu virsniekiem, kas uzņēmās strēlnieku vienību komandēšanu.

1915. gadā viņa vadītā rota izcīnīja vairākas spožas uzvaras (Plakanu māju un Veisu māju rajonā).

F. Brieža piedāvātās metodes dzeloņdrāšu žogu pārvarēšanai plaši izmantoja Ziemassvētku kauju laikā. Ziemassvētku kauju sākumā viņš guva smagu ievainojumu un daudzi uzskata, ka tas bija viens no šo kauju neveiksmes iemesliem.

# data[].attributes.attachment_caption
(Vidzemes latviešu strēlnieku pulka strēlnieki ar karogiem Februāra revolūcijas upuru piemiņas demonstrācijā.)

# data[].attributes.headline
1917. gads – Latvijas neatkarības ceļa sākums.

# data[].attributes.subject
1917. gads – Latvijas neatkarības ceļa sākums.

# data[].attributes.body
1917. gada Februāra revolūcija, kas iznīcināja cara rēžīmu Krievijā un satricināja Krievijas valsts pamatus, radīja jaunas iespējas un jaunus izaicinājumus arī traģiskā stāvoklī nonākušajai latviešu nācijai.

Tobrīd arī pati latviešu nācijas turpmākā pastāvēšana šķita apdraudēta.

Neveiksmīgās Ziemassvētku kaujas bija sagrāvušas cerību pašu spēkiem atbrīvot Kurzemi un Zemgali no vāciešiem.

Sabiedrībā un arī pašu strēlnieku vidū strauji sāka izplatīties pretkara noskaņojums – ar krieviem kopā nebija iespējams ne karot, ne uzvarēt.

# data[].attributes.body
Februāra revolūcija, kuras

rezultātā no troņa atteicās

Krievijas impērijas cars Nikolajs ll.

Finanšu krīzi, transporta

sabrukumu un pārtikas trūkumu

smagi izjuta visi Krievijas

iedzīvotāji.

Šī dēļ sākās asiņainas demonstrācijas.

Notikumi saasinājās ub tika ieņenta cara

pils, pagaidu komitrja pieprasīja

cara nokāpšabu no troņa.

Naktīi no 15. uz 16. martu Nikolajs Il,

virsnieku un politiķu spiediena

rezultātā, piekrita atteikties no

troņa.

1917. gada martā latviešu

strēlnieku pulki zvērēja uzticību

Krievijas Pagaidu valdībai.

Revolūcijas uzvarai Krievijā bija

tālejošas sekas.

Tā padziļināja Krievijas militāro, politisko un

saimniecisko sabrukumu, kas galu

galā noveda pie lielinieku

nākšanas pie varas.

# data[].attributes.attachment_caption
(Krievu 12.armijas karaspēka daļas atkāpjoties no Rīgas nodedzina koka tiltu pār Daugavu)

# data[].attributes.body
Rīgas zaudēšana un Krievijas Pagaidu valdības bezdarbība un acīmredzamā vienaldzība pret Latvijas likteni mudināja latviešu politiķus uz radikālāku rīcību.

Agrāk populārās autonomijas idejas vietā arvien skaļāk sāka skanēt aicinājumi cīnīties par neatkarīgas Latvijas valsts izveidošanu.

# data[].attributes.attachment_caption
(Latviešu strēlnieku padomju divīzijas 3.pulka strēlnieki Maskavā)

# data[].attributes.body
Jaunā latviešu padomju strēlnieku divīzija bija skaitliski neliela, toties lojāla lielinieku režīmam un salīdzinoši kaujas spējīga, vismaz salīdzinot ar citām tā laika Padomju Krievijas karaspēka vienībām.

Latviešu strēlnieku divīzijā, atšķirībā no „vecās” divīzijas, bija nevis astoņi, bet deviņi strēlnieku pulki.

Jaunformētajā divīzijā bija arī jātnieku pulks, sava artilērija (tai skaitā smagā artilērija), bruņu mašīnas un pat aviācijas vienība.