# data[].attributes.body
Undersøgelser og diagnose (med stadieinddeling)

Ved mistanke om tarmkræft starter man typisk med en afføringsprøve, der undersøger for usynligt blod. Hvis prøven er positiv, bliver man henvist til en koloskopi, som er en kikkertundersøgelse af tarmen. Her kan lægen både se forandringer og tage vævsprøver.

Hvis koloskopien ikke kan gennemføres, kan man få en CT-kolografi, som er en røntgenundersøgelse af tarmen. Derudover tages der blodprøver for at se efter tegn på blodmangel og for at måle kræftmarkøren CEA.

For at finde ud af, om kræften har spredt sig, bruger man scanninger – fx CT- eller MR-scanning – af bryst, mave og bækken.

Når alle undersøgelser er lavet, inddeler lægerne sygdommen i stadier fra 1 til 4, hvor stadie 1 er lokal sygdom, og stadie 4 er kræft med spredning til andre organer, fx lever eller lunger.

Behandling

Den primære behandling for tarmkræft er operation, hvor man fjerner den syge del af tarmen. Nogle gange får patienten en stomi – enten midlertidigt eller permanent.

Efter operationen kan man få kemoterapi for at mindske risikoen for tilbagefald. Hvis sygdommen er fremskreden, bruges kemoterapi til at holde den nede.

Ved endetarmskræft bruges strålebehandling ofte før operation, for at gøre tumoren mindre og lettere at fjerne.

Ved mere avanceret kræft kan man også få målrettet behandling, som er medicin der går specifikt efter kræftcellerne.

# data[].attributes.body
2 moduler

Læringsmål 2 og 4

Dagens opgave:

I skal arbejde i grupper. På klassen vælger hver gruppe en cancerform som de vil dykke ned i.

I skal fordybe jer i den valgte cancersygdom og lave et kreativt produkt, som I præsenterer for resten af holdet sidst på dagen. Produktet skal indeholde:

-->Årsager – hvordan/hvorfor opstår sygdommen (her ligger også risikofaktorer)

-->Symptomer

-->Undersøgelser/diagnose (herunder stadieinddeling)

-->Behandling

-->Komplikationer ved sygdommen

-->Rehabilitering og senkomplikationer

-->Hvad er jeres rolle som SSA’er ift. pleje af patienter med denne sygdom (sygeplejehandlinger og opgaver)

# data[].attributes.headline
Tyktarms kræft /Colon cancer eller cancercoli.  

# data[].attributes.subject
Tyktarms kræft /Colon cancer eller cancercoli.  

# data[].attributes.body
Tyktarmen er cirka 150-170 centimeter lang. Den forbinder tyndtarmen med endetarmen.

I tyndtarmen bliver næringsstofferne fra maden optaget i kroppen. Tyktarmen opsuger hovedsagligt salte og vand og danner slim, som gør det lettere for afføringen at blive transporteret gennem tarmen.

Størstedelen af madens ufordøjelige dele passerer til tyktarmen. Den kan f.eks. være kostfibre. De spiller en vigtig rolle for tyktarmens evne til at arbejde og få tarmindholdet til at passere.

-->Årsager – hvordan/hvorfor opstår sygdommen (her ligger også risikofaktorer)

Tyktarmskræft opstår af slimhindecellerne i tyktarmen.

Årsagen er som regel ukendt, men der er nogle risikofaktorer som øger risikoen for udviklingen:

Mangel på motion

Fedt på maven

For højt alkoholindtag

Rygning

Asbest

Natarbejde

Alle personer i alderen 50-74 år bliver tilbudt screening for tarmkræft hvert andet år.

-->Symptomer

Symptomerne kan være svære at skelne fra alm. Gener man har fra tarmen.

Symptomerne afhænger af hvor knuden sidder

Øverste højre side:

Ondt i maven

Træthed

Vægttab

Udspilet mave

Feber

Nederst i venstre side:

Blod i aff.

Ændrede afføringsvaner

Mavesmerter

Kræftens bekæmpelse beskriver på deres hjemmeside, at hvis man oplever følgende skal man søge læge:

"Blod – med eller uden slim – i afføringen

Stort afføring

Ændrede afføringsvaner, der varer i mere end to uger

Skiftevis forstoppelse og tynd afføring i mere end to uger

En fornemmelse af, at tarmen ikke tømmes ordentligt, når du er på toilettet

Smerter ved afføring

Luft i tarmene eller ondt i maven gennem mere end to uger

Konstante maveproblemer

Blodmangel, vægttab eller feber i lang tid uden grund."

Kilde:(https://www.cancer.dk/tyktarmskraeft-coloncancer/symptomer/ )

-->Undersøgelser/diagnose (herunder stadieinddeling)

-->Behandling

-->Komplikationer ved sygdommen

Efter operation for tyktarmskræft er komplikationer ikke ualmindelige. Ca. 10-20 % af alle opererede patienter oplever større eller mindre komplikationer efter operationen. De hyppigste komplikationer efter en større tarmoperation er:

Lungebetændelse

Hjerteproblemer

Sammensyning af tarmen, der ikke vil hele og bliver utæt

Infektion i såret eller bughulen

-->Rehabilitering og senkomplikationer

-->Hvad er jeres rolle som SSA’er ift. pleje af patienter med denne sygdom (sygeplejehandlinger og opgaver)

Ved pleje af patienter med tyktarmskræft er det vigtigt at overvåge for postoperative komplikationer som infektioner eller problemer med tarmens sammensyning. Du skal hjælpe med at pleje operationssåret og være opmærksom på tegn på betændelse eller hævelse. Hvis patienten har fået anlagt en stomi, er det din opgave at hjælpe med at skifte stomiposen og sikre korrekt hudpleje omkring stomien for at undgå infektion.

Da tyktarmsoperationer kan påvirke fordøjelsessystemet, er det vigtigt at sikre, at patienten får tilstrækkelig væske og ernæring. Du skal støtte med at følge kostråd og hjælpe med at tilpasse kosten til patientens behov for at lette fordøjelsen. Hvis patienten oplever afføringsproblemer eller inkontinens, er det din opgave at hjælpe med at finde løsninger og sikre, at patienten føler sig komfortabel.

Smertelindring, både fra operation og eventuelle langvarige symptomer, er også en del af din opgave. Det er vigtigt at overvåge patientens smerter og hjælpe med at administrere smertestillende medicin. Desuden skal du støtte patienten psykisk, da kræftbehandlingen kan medføre stress og bekymringer omkring sygdommens forløb.

# data[].attributes.body
Tyndtarmen er en del af mave-tarm-kanalen, hvor den forbinder mavesækken med tyktarmen. Den er omkring seks meter lang og ligger tæt slynget sammen i midten af bughulen.

Tyndtarmen består af tre dele: Tolvfingertarmen, jejunum og ileum.

Den øverste del af tyndtarmen (tolvfingertarmen) modtager mavesækkens indhold. Efter det har passeret gennem tyndtarmen, vil det fortsætte ind i tyktarmen lige ved blindtarmen.

I tyndtarmen bliver størstedelen af føden optaget, og den endelige nedbrydning foregår.

-->Årsager – hvordan/hvorfor opstår sygdommen (her ligger også risikofaktorer)

Kræft i tyndtarmen er en sjælden sygdom, som oftest opstår i den første del af tarmen.

Årsagen til tyndtarmskræft er oftest ukendt.

Risikoen for at udvikle tyndtarmskræft er øget ved kroniske betændelsestilstande i tarmen.

-->Symptomer

Ofte vage og sparsomme i starten.

mavesmerter

Hurtig mæthedsfornemmelse

Nedsat appetit

Vægttab

Opkastninger

Blodmangel.

-->Undersøgelser/diagnose (herunder stadieinddeling)

-->Behandling

-->Komplikationer ved sygdommen

Tyndtarmskræft kan medføre alvorlige komplikationer efter operation. En af de mest kritiske er utæthed i sammensyningen af tarmen efter operation, hvilket kan føre til infektion og kræve anlæggelse af en midlertidig stomi. Der er også risiko for infektion i operationsområdet, som kan medføre behov for antibiotikabehandling eller yderligere indgreb. I sjældne tilfælde kan der opstå tarmslyng eller hul på tarmen (perforation), hvilket er akutte og potentielt livstruende tilstande, der kræver hurtig behandling.

-->Rehabilitering og senkomplikationer

-->Hvad er jeres rolle som SSA’er ift. pleje af patienter med denne sygdom (sygeplejehandlinger og opgaver)

Som SSA er du central i plejen af patienter med tyndtarmskræft, især ved komplikationer som infektioner eller perforationer, der kan opstå efter operationen. Du skal overvåge patientens almentilstand, herunder temperatur og tegn på infektionssymptomer. Det er også vigtigt at hjælpe med sårpleje og sikre, at operationssåret forbliver rent.

Hvis der er oprettet en stomi, er det din opgave at assistere med skift af stomipose og sørge for, at huden omkring stomien holdes sund. Ernæring er en vigtig del af plejen, da tyndtarmskræft kan påvirke tarmens evne til at optage næringsstoffer. Derfor skal du sikre, at patienten får den nødvendige væske og næring, og være opmærksom på tegn på dehydrering eller underernæring.

Smertelindring er en anden vigtig opgave, som du vil bistå med. Det kan omfatte administration af smertestillende medicin samt at hjælpe med at håndtere kvalme, som er almindeligt efter kirurgi. Psykisk støtte er også en stor del af din rolle, da patienter kan opleve angst og usikkerhed i forbindelse med kræftbehandlingen.

# data[].attributes.attachment_link.title
Tyndtarmskræft og kræft i tolvfingertarmen

# data[].attributes.headline
Kræft i tolvfingertarm / cancer duodeni 

# data[].attributes.subject
Kræft i tolvfingertarm / cancer duodeni 

# data[].attributes.body
Tolvfingertarmen er den øverste del af tyndtarmen, som sidder lige efter mavesækken.

Her bliver føden blandet med galde fra leveren og fordøjelsesenzymer fra bugspytkirtlen.

-->Årsager – hvordan/hvorfor opstår sygdommen (her ligger også risikofaktorer)

Kræft i tolvfingertarmen og i resten af tyndtarmen er sjælden

-->Symptomer

Ofte vage og sparsomme i starten.

mavesmerter

Hurtig mæthedsfornemmelse

Nedsat appetit

Vægttab

Opkastninger

Blodmangel.

-->Undersøgelser/diagnose (herunder stadieinddeling)

-->Behandling

-->Komplikationer ved sygdommen

Kræft i tolvfingertarmen kan føre til en række alvorlige komplikationer, især i forbindelse med operation. En af de mest alvorlige komplikationer er utæthed i sammensyningen af tarmen efter operation, hvilket kan føre til infektion og kræve anlæggelse af en midlertidig stomi. Der er også risiko for infektion i operationsområdet, som kan medføre behov for antibiotikabehandling eller yderligere indgreb. I sjældne tilfælde kan der opstå tarmslyng eller hul på tarmen (perforation), hvilket er akutte og potentielt livstruende tilstande, der kræver hurtig behandling.

-->Rehabilitering og senkomplikationer

-->Hvad er jeres rolle som SSA’er ift. pleje af patienter med denne sygdom (sygeplejehandlinger og opgaver)

Ved kræft i tolvfingertarmen vil SSA’ens rolle omfatte overvågning for komplikationer som infektioner eller problemer med tarmslyng. Du skal hjælpe med sårpleje og overvåge operationens heling, samt sørge for, at eventuelle stomi-tilpasninger bliver korrekt udført. Stomi-pleje vil omfatte skift af stomipose og hudpleje for at undgå irritation eller infektion.

Da tolvfingertarmen spiller en vigtig rolle i fordøjelsen, vil det være vigtigt at sikre, at patienten får passende ernæring og væske. Du skal være opmærksom på tegn på dehydrering og underernæring, især hvis patienten har problemer med at absorbere næringsstoffer. Smertelindring er en vigtig opgave, især hvis patienten oplever kvalme eller mavesmerter, som ofte opstår efter operation eller kemoterapi.

Du vil også være opmærksom på patientens psykiske velvære. Kræftbehandling kan medføre betydelig stress og angst, så det er vigtigt at tilbyde støtte og skabe tryghed under behandlingsforløbet.

# data[].attributes.body
Endetarmen er de nederste 15 cm af tarmen. Den er en fortsættelse af tyktarmen og slutter i analkanalen, som er en 3-4 cm snæver kanal, omgivet af lukkemusklen.

-->Årsager – hvordan/hvorfor opstår sygdommen (her ligger også risikofaktorer)

Opstår i de nederste 15 cm af tarmens slimhinde

Årsagen som regel ukendt

Risikofaktorer

Overvægt

type 2 diabetes

alkohol

stort indhold af forarbejdet kød.

Ryger

Sjældent arveligt betinget

-->Symptomer

Mange symptomer, og de er svære at skelne fra de almindelige gener.

Kræften bekæmpelse beskriver observationer hvor man skal søge læge:

"Blod - med eller uden slim - i afføringen

Sortfarvet afføring

Anderledes afføringsvaner, der står på i mere end to uger

Skiftevis forstoppelse og tynd afføring i mere end to uger

En fornemmelse af, at tarmen ikke tømmes ordentligt, når du er på toilettet

Smerter ved afføring

Luft i tarmene eller ondt i maven i mere end to uger

Blodmangel, vægttab eller feber i lang tid uden grund"

https://www.cancer.dk/endetarmskraeft-rektumcancer/symptomer/

-->Undersøgelser/diagnose (herunder stadieinddeling)

-->Behandling

-->Komplikationer ved sygdommen

Behandlingen af endetarmskræft kan medføre flere komplikationer. En af de mest alvorlige er infektion i operationsområdet, hvilket kan kræve antibiotikabehandling eller yderligere kirurgi. Der er også risiko for, at sammensyningen af tarmen bliver utæt, hvilket kan føre til alvorlige infektioner og ofte kræver en midlertidig stomi for at lette helingsprocessen. Desuden kan patienter udvikle problemer som tarmslyng eller perforation af tarmen, som er akutte og livstruende tilstande. Efter behandlingen kan patienter opleve langvarige problemer med tarmfunktionen, såsom ændret afføringsmønster, inkontinens eller vedvarende smerter, som kræver tæt opfølgning og pleje.

-->Rehabilitering og senkomplikationer

-->Hvad er jeres rolle som SSA’er ift. pleje af patienter med denne sygdom (sygeplejehandlinger og opgaver)

Endetarmskræft medfører ofte operationer, der kan medføre komplikationer som infektioner eller problemer med tarmens funktion. SSA’en skal overvåge for tegn på betændelse og problemer med tarmens sammensyning og bistå med sårpleje og pleje af operationsområdet. Hvis der er anlagt en stomi, skal du sikre, at patienten får hjælp til at skifte stomiposen og pleje huden omkring stomien.

En stor del af din rolle er at støtte patienten med afføringsproblemer, som kan inkludere inkontinens eller ændringer i afføringsmønsteret efter operation. Du skal hjælpe med at finde løsninger, der gør det lettere for patienten at håndtere ændringerne i deres tarmfunktion. Overvågning af ernæring og væskeindtag er også en vigtig del af plejen, da afføringen kan blive påvirket af sygdommen og behandlingen.

Psykisk støtte er meget vigtig, da mange patienter med endetarmskræft kan føle sig ængstelige omkring behandlingen og de fysiske ændringer, der følger. Du skal være opmærksom på tegn på stress og hjælpe patienten med at bearbejde både fysiske og psykiske udfordringer.

# data[].attributes.body
Senkomplikationer kan være fysisk og psykisk helbredsproblemer som fx.

-->Søvn besvær

-->Smerter

-->Angst og depression

-->Immundepression

-->Træthed som også kaldes Fatigue

-->Føleforstyrrelser

-->Forstoppelser

--> Kan sprede sig i lymfekar

-->Kan metastasere via portåresystemet til leveren el. videre til lungerne

Hvis man oplever disse komplikationer kan man kontaktes sygeplerske og læger, lægen henvende dem til kommune, hvor de blev tilbudt til rehabilitering.

Motion; Motion behøver ikke være hård motion, gåture er også fint, fordi motion mindsker trætheden og øger livskvalitet.

-->Efter åben operation til training løftes kun max 1 kg i de første 4-6 uger

-->Kikkertoperation gælder ingen

-->Borgskala starter man med 12-13 på Borgs anstrengelsesskala, da dette niveau typisk passe til dem efter operation.

-->Efter 6-8 uger kan man øge træiningsintensitet, dermed højere end 13 på skala.

-->Gåture hverdage