# data[].attributes.body
Som SSA skal man yde en værdig pleje i sit arbejde med borgeren. Borgeren skal føle sig hørt og set, taget alvorligt og have indflydelse på sin egen situation.

Alle kommuner er forpligtet til at formulere en værdighedspolitik, som handler om de værdier og prioriteringer, de har inden for ældreområdet.

# data[].attributes.body
Morgenpleje:

"Karl virker fortsat nedtrykt, men lyser lidt op ved fysisk berøring. Har haft Karl i bad og han ønsker fortsat at vaske sig selv forneden, nægter hjælp ved adspørgelse. Karl har fået købt de anbefalede miljø- og allergivenlige hudplejeprodukter, de står i øverste skab. Karl virker opmundret da vi går."

# data[].attributes.body
Karl nægter at blive vasket forneden. Det er hans private intimsfære der bliver overskredet og han vil gøre det selv. Det kan muligvis ende med at blive sundhedsfarligt for Karl, da han kan få svamp og urinvejsinfektion/UVI. Men da Karl har ret til selvbestemmelse og stadig kan vaske sig selv nogenlunde, respekterer vi hans ønske.

# data[].attributes.body
Vi sparer et par handsker når vi smører creme på Karls ben, da der ikke er sår eller sprækker og det er heller ikke hormon creme der benyttes.

Vi bruger miljøvenlige hudplejeprodukter, samt deler vaskekludene over i 2.

# data[].attributes.body
Serviceloven:
Serviceloven handler om at hjælpe mennesker, der har brug for støtte i hverdagen. Det kan fx være ældre, handicappede eller personer med psykiske problemer.

Hvad siger loven:

Kommunen skal hjælpe folk til at klare sig selv så godt som muligt.

Hjælpen kan være fx personlig pleje, rengøring, støtte i hjemmet eller aflastning til pårørende.

Der skal tages hensyn til, hvad den enkelte har brug for det kaldes en individuel vurdering.

Sundhedsloven:
Sundhedsloven handler om behandling og forebyggelse altså om at sikre, at alle får god og lige adgang til sundhedsydelser.

Hvad siger loven:

Alle har ret til gratis behandling hos læge og på hospital.

Man har ret til information om sin sygdom og behandling.

Personalet skal respektere patientens ønsker og give samtykke før behandling.

Forebyggelse og sundhedsfremme er også en del af loven fx rygestop og kostvejledning.

# data[].attributes.body
Hudsult er sult efter fysisk berøring og kropslig nærhed med andre mennesker. Fx kan mange ældre som er blevet alene efter et langt ægteskab, lide af hudsult.

Hudsult kan føre til følelsen af at der mangler noget, en uro i kroppen og problemer med at sove.

Over længere tid kan det føre til stress, depression og/eller en følelse af ensomhed.

Når vi er sammen med en borger/patient skal vi være nærværende. Vi kan afhjælpe hudsult hos borgerne i form af kram eller at holde i hånd. Det kan også gøres ved anden berøring fx nusse/massage, smøre creme ind eller lægge en hånd på skulderen, låret osv.

# data[].attributes.body
Livsstilsygdom: Tidligere blodprop og depression. Lider af hudsult.

Funktionsevne: 2 - moderat

Indsats: Morgen og aften

Hjælp til at stå op og blive vasket, hjælp til at lave morgenmad og frokost. Hjælp til at komme i seng.

Der bliver også nogle dage vasket tøj og gjort rent.

Frokost varmer han selv og toiletbesøg kan han også selv klare.

# data[].attributes.body
De 12 sygeplejefaglige problemområder er:

1. Funktionsniveau
Kan borgeren klare sine daglige gøremål? Kan de klare personlig pleje, lave mad og tage sig af hjemmet som før?

2. Bevægeapparat
Har borgeren brug for fysisk træning, eller har borgeren problemer med fx balancen eller med at komme rundt i sit eget hjem?

3. Ernæring
Får borgeren nok at spise? Er det, borgeren spiser, det rigtige i forhold til helbredstilstand og aktivitetsniveau? Er der noget, der påvirker borgerens madlyst, fx medicin, eller er borgeren for over- eller undervægtig?

4. Hud og slimhinder
Er der tegn på problemer som udslæt eller sår, som skal plejes og behandles?

5. Kommunikation
Kan borgeren gøre sig forståelig, og forstår borgeren, hvad der bliver sagt til dem?

6. Psykosociale forhold
Er der problemer som stress, misbrug, ensomhed eller andre personlige problemer, der påvirker borgeren negativt?

7. Respiration og cirkulation
Hvordan er borgerens vejrtrækning og cirkulation? Har borgeren hoste, åndenødeller højt blodtryk?

8. Seksualitet
Påvirker sygdom eller medicin borgerens seksualliv?

9. Smerter og sanseindtryk
Har borgeren smerter, og er der problemer med syn eller hørelse?

10. Søvn og hvile
Sover borgeren og får hvilet nok?

11. Viden og udvikling
Har borgerens brug for information om eller oplæring i egen sundhed?

12. Udskillelse af affaldsstoffer
Har borgeren problemer med fx vandladning eller afføring?

Ved at bruge de 12 sygeplejefaglige problemområder får man som SSA et komplet overblik over borgerens helbred og trivsel. Så kan man skræddersy pleje og omsorg til de behov, udfordringer og problemer borgeren har. På den måde bliver indsatsen både målrettet og effektiv, samtidig med at den tager hånd om borgerens helhedstilstand.

Som SSA skal vi hele tiden være opmærksom på de 12 sygepleje faglige områder når vi er inde hos vores borgere og når vi dokumenterer. Vi skal observere mange forskellige ting. Hvis vi fx "bare" kommer for at give et bad skal vi stadig spørge ind og spørge ind til fx søvn, eventuelle smerter, ernæring osv.

Hos Karl skal vi i sær være opmærksom på hans kommunikation, psykosociale forhold og søvn og hvile, fordi han har en depression og oplever hudsult.

Vi skal også være opmærksom på hans bevægeapparat og funktionsniveau, da det er betydeligt nedsat efter hans blodprop.

# data[].attributes.body
Karl sidder i sin lænestol iført morgenkåbe. SSA og elev kommer ind og siger godmorgen. SSA giver Karl et kram og italesætter at han skal have sit morgenkram som han plejer. Der snakkes om hvordan han har sovet og hvordan han generelt har det. SSA fortæller at Karl skal i bad og spørger om han vil med på badeværelset og starte op. I mens reder eleven sengen.

De går ud på badeværelset og Karl sætter sig på badebænken. SSA gør klar og finder alt hun skal bruge. Karl hjælper selv til med det han kan. Der bliver spurgt ind til om SSA må vaske ham forneden, men Karl siger klart nej. Han bliver tørret. Start oppefra. Underliv dækkes til og der gives deodorant på og han smøres ind i creme - nedefra og op, da det støtter blodcirkulation (svanemærket/allergivenlig) uden handsker. Italesætter forløbet og produkterne der bliver brugt. Elev spørger ind til tøj og finder det frem. Tænderne børstes primært af Karl selv hvis der er tid. Karl vil gerne have sin morgenkåbe på igen og tilbage i stolen.

# data[].attributes.body
Huden er kroppens største organ og et vigtigt sanseorgan som registrerer tryk og berøring via nerver. Huden regulerer også kropstemperaturen via produktion af sved og er et værn mod kemikalier, bakterier, svampe og virus. Huden består af 3 lag - subcutis, dermis og øverst epidermis. Derudover er der bl.a.muskler, nerver, vener, arterier, blodårer, porer, hårstrå osv.

Se billede.

# data[].attributes.body
Værdighedshjulet skal hjælpe med at sætte fokus på den enkelte borgers værdighed, trivsel, ønsker og behov. Værdighedshjulet er et samtaleredskab med seks temaer som man kan snakke med borgerne om. Skemaet kan være med til at sikre at borgeren bliver hørt og skaber en større forståelse af borgeren hos os som SSA, samtidig styrkes relationen mellem borger og SSA.

# data[].attributes.body
Omsorg kan ydes på mange måder.

Omsorg betyder at passe på andre, skabe tryghed og tænke på andres behov.

Omsorg er meget vigtigt inden for vores fag, da det er et omsorgs-fag. Vi skal yde omsorg for borgere/patienter. Vi skal være opmærksom på deres velbefindende, ved at observere og spørge ind til hvordan de har de fysisk og psykisk. Omsorg kan også være i form af berøring.

Vi tager hensyn til borgerens ønsker og behov. Vi støtter borgeren hele vejen igennem og respektere grænser. Vi sørger også for at yde omsorgen i form af god personlig pleje og hygiejne. Man kan fx også "dække" borgerens nedre del af kroppen til med et håndklæde imens man vasker overkroppen, så borgeren ikke føler sig så blottet. Det viser også at man tænker på borgeren.