# data[].attributes.body
I praksis er fagpersoner nogenlunde enige om, at demens er karakteriseret ved følgende:

Svækkelse af en eller flere kognitive funktioner, herunder ofte hukommelse.

Forringelse af den praktiske funktionsevne i hverdagen.

Tilstanden udgør en forringelse i forhold til det tidligere funktionsniveau.

Symptomerne optræder ikke kun i forbindelse med delirium.

Demens skyldes sygdom.

# data[].attributes.body
Mange forskellige sygdomme kan medføre demens, og der er derfor stor variation i symptomer og sygdomsforløb.

Demens betegner et bredt spektrum af tilstande – lige fra en forholdsvis afgrænset kognitiv svækkelse til en tilstand præget af fuldstændig hjælpeløshed samt fravær af sprog og forståelig tankevirksomhed.

Det tidlige sygdomsforløb

Demens udvikles i mange tilfælde langsomt og snigende. I den helt tidlige fase er symptomerne ofte uspecifikke, lette at overse og kan forveksles med fx milde symptomer på stress, depression eller almindelig forvirring.

Eksempel på tidlige symptomer kan være nedsat arbejdsevne eller funktionsevne i hverdagen, let kognitiv svækkelse, diskrete ændringer i adfærd eller personlighed, ændringer i følelsesliv og reaktionsmønstre, vedvarende træthed, nedsat initiativ eller apati.

Fra let kognitiv svækkelse til svær demens

Det kan være vanskeligt at skelne mellem begyndende demens og almindelige kognitive ændringer forbundet med aldring. Mange ældre får et lidt langsommere mentalt forarbejdningstempo og bliver mindre mentalt fleksible, hvilket ikke er udtryk for demens.

På grund af den gradvise overgang mellem normal aldring og demens har man siden slutningen af 1990'erne haft fokus på en slags overgangsfase eller grænsetilstand betegnet som let kognitiv svækkelse (mild cognitive impairment; MCI)

Fælles for de lette til middelsvære grader af demens er, at patienten er bevidsthedsklar – i modsætning til tilstande præget af delirium (tilstande med forvirring, uklar bevidsthed og desorientering).

Ved svær demens mistes hukommelse, dømmekraft og sprog, og mennesket med demens kan være ude af stand til at genkende ægtefælle og børn. Der kan forekomme svære adfærdsforstyrrelser – fx i form af uro, rastløshed, formålsløs vandren omkring, meningsløs råben eller apati og svigtende initiativ.

Også depression, angst, vrangforestillinger og hallucinationer kan opstå. Der kan være forstyrrelser i døgnrytmen med søvnløshed og natlig uro.

Demenssygdomme er dødelige og demens menes at udgøre den fjerde hyppigste dødsårsag i Danmark. I praksis dør mennesker med svær demens nok primært af følgesygdomme til demenstilstanden i form af for eksempel infektioner, fejlsynkning eller dehydrering.

Demensgrader

Selv om demens i de fleste tilfælde er jævnt fremadskridende, er der tradition for at opdele forløbet i tre faser svarende til tre grader af demens. Opdelingen er rent beskrivende, og i praksis er det vanskeligt at skelne præcist mellem de tre faser.

# data[].attributes.body
Samtale med katja d. 17/11-22 kl. ca. 12

"Der findes tæt på 200 forskellige typer af demens, det er rigtigt mange, men det er jo ikke dem vi hører om. Det er primært den der hedder Alzheimers, så er der vaskulær demens også er der den der hedder Lewy body, som er sådan lidt Parkinson agtigt og så er der den vaskulære Frontaltemporal der sammen med Lewy body 'en er en blandings demens. Det er dem vi arbejder mest med."

Pårørende undervisning

"Vi samler ægtefæller til demensramte, hvor ægtefællen er raske, så laver vi et hold pårørende, og kører undervisning 6 på hinanden følgende gange, hvor vi underviser ud fra nationalt videncenter for demensens værktøjskasse, hvor vi gennemgår mange af de problemstillinger de står i, i hjemmet, så de får nogle værktøjer til at være i det. Det er os, i demensteamet, der tilbyder det, og det er os der afvikler det".

Indgangen til Demensteamet

"Man for en henvisning til en neurolog fra egen læge, eller lægen stiller en diagnose der hedder, Uspecificeret demensdiagnose, så bliver man typisk henvist til demensklinikken også kommer man derned i et udredningsforløb. Når man så er udret, sender demensklinikken en rapport til Odense kommune som så lander ved os her, hvor der står hvad de fejler og hvilke symptomer og problemstillinger de har. Vi får så nogle telefonnumre også tager jeg den første kontakt til f.eks. en søn, datter eller ægtefælle hvor vi så kan aftale det første besøg. Man skal I Odense kommune have en demensdiagnose før vi kan blive koblet på, det kan sagtens være der er nogle pårørende der ringer og siger, "Jeg tror min far har en demenssygdom, hvad skal jeg gøre for at få fat i jer?" så kan vi godt sende dem videre, uden at være koblet på deres forløb."

Tilbud fra Demensteamet

"Vi har forskellige tilbud i kommunen, alt efter hvor du er henne i dit forløb. Vi ved at træning er rigtig gavnligt for mennesker med demens. Vi har f.eks. et træningslokale lige hernede ad gangen, som 2 af vores fysioterapeuter, der også er i demensteamet, kører for folk med den lette til moderate demens. Det er et 4 måneders forløb 2 gange om ugen af 2,5 times træning. Det er både fysisk og kognitiv træning. Hvis man har moderat til svær demens kan man blive henvist til Byhuset, hvor der er personale omkring dig, der er rigtigt mange tilbud dernede, madlavningshold, motionshold, sang og musik hold. Vi ser at med træning, det er der undersøgelser på, får man en forbedring af deres fysiske funktionsniveau i en periode."

"man siger jo faktisk at kurven. Er stagneret i forhold til, hvor mange der får det konstateret nu. Den er så stadigvæk opadgående, men Det er jo fordi den ældre befolkning bliver større og større. Men procentsatsen er jo stagneret, og Det er jo positivt"

"Der er jo rigtig mange af vores borgere, der bor på plejehjem, der har en demenssygdom af en eller anden art. Ja Jeg synes meget Det er det man siger. Det er det også og Jeg tror man siger her i Odense Kommune er det 80 til 85% af Vores beboere. På plejehjem har en demenssygdom, så Det er jo en høj procentsats, og Det er jo typisk også demensen, der gør de ikke kan klare sig i egen bolig længere. Og så flyttede de plejehjem"

# data[].attributes.body
Taget fra www.demensven.dk
En Demensven er en person, der har sagt ja til mere viden om demens og bakker op om et demensvenligt samfund. Du får tilsendt en pakke med en Demensven-pin og en miniguide med viden og gode råd. Hver Demensven bestemmer selv, hvor meget de ønsker at engagere sig, og enhver håndsrækning tæller.

# data[].attributes.body
4. hyppigste dødsårsag i Danmark

# data[].attributes.body
Formålet med samtalegrupper er at give pårørende mulighed for at indgå i et fællesskab med andre i samme situation hvor de kan dele tanker, følelser og erfaringer om de forskellige aspekter af livet med demens. En samtalegruppe kan styrke deltagernes mestringsevne og handlekompetencer i forhold til egen sundhed, livskvalitet og det at være pårørende til en nærtstående med demens.

Der skelnes mellem tre forskellige samtalegrupper med hvert deres formål og målgruppe: sorg- og krisegruppe, pårørendegruppe og netværksgruppe

# data[].attributes.body
2 forskellige undersøgelser viser en tendens til, at personer med demens, har en faldende livskvalitet, i en af undersøgelserne svarer plejepersonalet på samme spørgeskema som personen med demens, og undersøgelsen viser at plejepersonalet vurderer borgernes livskvalitet højere end personerne med demens.

https://pubmed.ncbi.nlm.nih.gov/21729415/

https://pubmed.ncbi.nlm.nih.gov/20924186/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
doi: 10.1017/S1041610211001128.

Affiliation

¹ Memory Disorders Research Group, Department of Neurology, Neuroscience Centre, Copenhagen University Hospital, Rigshospitalet, Denmark. asmus.vogel@rh.regionh.dk

doi: 10.1017/S1041610211001128.

Affiliation

¹ Memory Disorders Research Group, Department of Neurology, Neuroscience Centre, Copenhagen University Hospital, Rigshospitalet, Denmark. asmus.vogel@rh.regionh.dk

Abstract

Background: The study investigated the change in proxy rated quality of life (QoL) of a large cohort of home living patients with Alzheimer's disease (AD) over a period of 36 months.

Methods: The sample consisted of 102 patients with mild AD and their primary caregivers from the Danish Alzheimer's Disease Intervention Study. QoL was assessed with the proxy-rated (primary caregivers) Quality of Life in Alzheimer Disease scale (QOL-AD) and the EuroQuol Visual Analogue Scale (EQ-VAS) scale. The Cornell Scale for Depression in Dementia (CSDD), Alzheimer's Disease Cooperative Study, Activities of Daily living Inventory (ADCS-ADL), Mini-Mental State Examination (MMSE) and Neuropsychiatric Inventory (NPI-Q) were also applied. Evaluations were conducted at baseline and at 12 and 36 months follow-up.

Results: There was a significant decline in mean QoL assessed by both the QOL-AD and the EQ-VAS (p < 0.001). There were vast individual differences in the QoL scores on both scales at 12 and 36 months' follow-up. Mean change from baseline in QOL-AD was significantly associated with change in CSDD, ADCS-ADL and MMSE scores at 12 months and with ADCS-ADL score at 36 months.

Conclusion: QoL is a subjective concept and may not be influenced by the degree of cognitive dysfunction. Future studies should investigate the factors for individual variations in order to understand the nature of change of QoL in AD and the wide variation in QoL scores over time.

Similar articles

Health-Related Quality of Life in Patients with Alzheimer's Disease in Different German Health Care Settings.

Heßmann P, Seeberg G, Reese JP, Dams J, Baum E, Müller MJ, Dodel R, Balzer-Geldsetzer M. Heßmann P, et al. J Alzheimers Dis. 2016;51(2):545-61. doi: 10.3233/JAD-150835. J Alzheimers Dis. 2016. PMID: 26890754

Quality of Life in relation to neuropsychiatric symptoms in Alzheimer's disease: 5-year prospective ALSOVA cohort study.

Hongisto K, Hallikainen I, Selander T, Törmälehto S, Väätäinen S, Martikainen J, Välimäki T, Hartikainen S, Suhonen J, Koivisto AM. Hongisto K, et al. Int J Geriatr Psychiatry. 2018 Jan;33(1):47-57. doi: 10.1002/gps.4666. Epub 2017 Jan 9. Int J Geriatr Psychiatry. 2018. PMID: 28067961

Determinants of the quality of life in Alzheimer's disease patients as assessed by the Japanese version of the Quality of Life-Alzheimer's disease scale.

Matsui T, Nakaaki S, Murata Y, Sato J, Shinagawa Y, Tatsumi H, Furukawa TA. Matsui T, et al. Dement Geriatr Cogn Disord. 2006;21(3):182-91. doi: 10.1159/000090744. Epub 2006 Jan 9. Dement Geriatr Cogn Disord. 2006. PMID: 16401890

Proxy rated quality of life of care home residents with dementia: a systematic review.

Robertson S, Cooper C, Hoe J, Hamilton O, Stringer A, Livingston G. Robertson S, et al. Int Psychogeriatr. 2017 Apr;29(4):569-581. doi: 10.1017/S1041610216002167. Epub 2017 Jan 16. Int Psychogeriatr. 2017. PMID: 28088926 Free PMC article. Review.

Health-related quality of life in people with predementia Alzheimer's disease, mild cognitive impairment or dementia measured with preference-based instruments: a systematic literature review.

Landeiro F, Mughal S, Walsh K, Nye E, Morton J, Williams H, Ghinai I, Castro Y, Leal J, Roberts N, Wace H, Handels R, Lecomte P, Gustavsson A, Roncancio-Diaz E, Belger M, Jhuti GS, Bouvy JC, Potashman MH, Tockhorn-Heidenreich A, Gray AM; ROADMAP consortium. Landeiro F, et al. Alzheimers Res Ther. 2020 Nov 18;12(1):154. doi: 10.1186/s13195-020-00723-1. Alzheimers Res Ther. 2020. PMID: 33208190 Free PMC article. Review.

Cited by

Tip of the Iceberg: Assessing the Global Socioeconomic Costs of Alzheimer's Disease and Related Dementias and Strategic Implications for Stakeholders.

El-Hayek YH, Wiley RE, Khoury CP, Daya RP, Ballard C, Evans AR, Karran M, Molinuevo JL, Norton M, Atri A. El-Hayek YH, et al. J Alzheimers Dis. 2019;70(2):323-341. doi: 10.3233/JAD-190426. J Alzheimers Dis. 2019. PMID: 31256142 Free PMC article. Review.

# data[].attributes.attachment_link.keywords[]
national center for biotechnology information

# data[].attributes.attachment_link.title
Proxy-rated quality of life in Alzheimer's disease: a three-year longitudinal study - PubMed

# data[].attributes.attachment_link.description
QoL is a subjective concept and may not be influenced by the degree of cognitive dysfunction. Future studies should investigate the factors for individual variations in order to understand the nature of change of QoL in AD and the wide variation in QoL scores over time.

# data[].attributes.body
Typiske symptomer på demens er:

Problemer med hukommelsen

Nedsat initiativ og handlekraft

Problemer med at finde ord og benævne ting

Problemer med at finde vej (påvirket stedsans)

Problemer med at håndtere tal og regne

Nedsat overblik

Problemer med at huske navne

Ændringer i personlighed og forringet situationsfornemmelse

# data[].attributes.headline
Hvilke symptomer skal du være særlig opmærksom på?

# data[].attributes.subject
Hvilke symptomer skal du være særlig opmærksom på?

# data[].attributes.body
Det kan ske for alle mennesker, at hukommelsen svigter, eller at en situation kan være svær at overskue. Problemerne skal være så udtalte, at de påvirker ens evne til at klare sig i hverdagen, før der er grund til at mistænke demens.

Symptomerne udvikler sig dog oftest langsomt og snigende. Hvis man selv, ens pårørende eller andre tæt på én, er bekymrede for demens eller begyndende demens, bør man altid søge læge.

# data[].attributes.body
Risikoen for demens stiger med alderen, men demens skyldes altid sygdom. Demens er altså ikke en naturlig følge af at blive ældre.

Der findes mange forskellige sygdomme, som kan føre til demens:

Den hyppigste årsag til demens er Alzheimers sygdom, som mindst halvdelen af alle mennesker med demens har. Den præcise årsag til Alzheimers sygdom er ikke kendt, men den er forbundet med skadelig ophobning af proteinstof i hjernen

Den næst hyppigste årsag til demens er vaskulær demens (også kaldes kredsløbsbetinget demens), som kan skyldes følger af en blodprop eller blødning i hjernen

Andre, mindre hyppige former for demens, er Lewy Body demens, demens ved Parkinsons sygdom og frontotemporal demens (pandelapsdemens)

Endelig kan der ses symptomer på demens ved en række tilstande som vitaminmangel, stofskiftesygdom eller misbrug af alkohol.

# data[].attributes.body
En sund livsstil udgør ingen garanti mod at udvikle demens. Man kan dog nedsætte sin risiko for demens ved at:

Være fysisk aktiv

Lade være med at ryge

Spise sundt og varieret

Nyde alkohol med måde

Søge udredning og behandling ved tegn på depression

Forebygge forhøjet blodtryk, forhøjet kolesterol, fedme og diabetes

Holde hjernen i gang og være socialt engageret.

# data[].attributes.body
For personer med demens kan der ofte opstå tvivl om, hvorvidt den pågældende selv er i stand til at forstå rækkevidden af sine handlinger

Der bør derfor så tidligt i sygdommens forløb som muligt træffes de fornødne aftaler om, hvem der skal bistå den demente i fremtiden

Det kan bl.a. ske ved at lave fuldmagter eller anmode om værgemål

Man bør også overveje at lave behandlingstestamente i forhold til behandling ved fremtidig sygdom, samt holdning til livsforlængende behandling

# data[].attributes.body
Forestil dig en trappe, der viser det lille barns udvikling i trin: Det kan sidde, det kan kravle, det kan gå osv.

Det sidste, barnet lærer, er at styre det finmotoriske. Hvis man vender den 'trappe' om, kan man ofte se et mønster hos den demente, der er modsat barnets udvikling. Altså de ting, der læres sidst, vil forsvinde først hos den demente.

Når man kommunikerer med den demente, skal man:

• Tale langsomt

• Bruge korte sætninger, der kun indeholder en besked

• Sørge for at gentage samme sætning flere gange

• Forsøge at bruge mere end en af deres sanser.

Eksempler:

Man siger: "Jeg vil gerne frisere dig," og samtidig viser man kam eller børste. "Jeg vil gerne give dig strømper på," og viser strømperne.

Eller man siger f.eks. "Vil du løfte højre ben," og samtidig rører man ved højre ben.

# data[].attributes.body
Når en person bliver dement, er det svært for vedkommende at holde sammen på sig selv og bevare sin identitet.

Den identitet, man har, er jo et sammenkog af mange ting og oplevelser, man som person har haft indtil nu.

For at kunne støtte op omkring det, er personalet nødt til at kende personens livshistorie. Bed familien om at lave et fotoalbum med alle familiemedlemmer med navne på og hvem, de er.

Det er blandt andet vigtigt at vide:

• Hvor de er født.
• Hvor mange søskende de var.
• Hvad lavede forældrene.
• Hvilken uddannelse fik de.
• Blev de gift? Og med hvem?
• Fik de børn? Hvor mange? Lever de endnu?
• Har de børnebørn? Hvor mange?
• Hvad har de interesseret sig for?
• Er de religiøse? Hvilken religion?
• Hvordan har de gået klædt? Skifter de tøj midt på dagen?
• Bruger de sminke?
• Har de haft langt eller kort hår, og hvordan har det siddet?
• Er hun/han vant til at stå ud af sengen til højre eller venstre?
• Påklædning og frisure

# data[].attributes.body
Musik og sang kan med stor fordel implementeres i de daglige plejeopgaver samt gøremål, og ikke kun tilbydes som en aktivitet.

At lytte til musik har:

en beroligende effekt og kan dæmpe uro og aggressivitet

en positiv indvirkning på humør, irritation og rastløshed

ifølge flere undersøgelser effekt på medicinforbruget, der kan nedsættes

Demente, der deltager i fælles aktiviteter med musik, udtrykker glæde og samhørighed med personalet. Musikken aktiverer flere forskellige centre i hjernen, som dermed kan være med til at give øget interaktion.

Mange musikaktiviteter kan gennemføres, uden at medarbejderne har særlige musikalske kompetencer. Det gælder sang og brug af cd’er med musik egnet til enten bevægelse eller afslapning.

Sang:

har en positiv effekt på dementes kommunikation

rummer følelsesmæssige udtryk

medvirker til øget interaktion og reminiscens

kan bidrage til klarhedsøjeblikke og identitetsfølelse

bidrager til kropsligt velvære og afslapning.

Det er ikke så vigtigt, om man kan teksten til alle versene i en sang. Man kan nynne og tralle videre.

# data[].attributes.body
I Danmark er ca. 87.000 mennesker ramt af en demenssygdom. Demens kan skyldes op mod 200 forskellige sygdomme, og der er mange andre sygdomme, der kan give symptomer, der minder om demens. Har man symptomer, der minder om demens, er det derfor vigtigt at blive undersøgt.