# data[].attributes.body
Den sidste tid kaldes den terminale fase. Kendetegnet ved det er, at personen er uafvendeligt døende. Det betyder, at døden med stor sandsynlighed indtræder inden for dage eller uger. Det er lægen der vurdere om en patienten er er terminal.

# data[].attributes.body
Når man er i terminalfasen så sover mennesket mere og mere, bevidstheden og sanserne kan være svækkede. De fleste mennesker bliver bevidstløse, før de afgår ved døden. De sover typisk tungt og reagerer ikke længere, når man røre ved dem eller snakker til den. Denne tilstand kan vare både i timer eller i dage.

# data[].attributes.headline
Hvor længe kan man leve i terminalfasen?

# data[].attributes.subject
Hvor længe kan man leve i terminalfasen?

# data[].attributes.body
I den fase er det lægerne som vurderer om mennesket er i den fase eller ikke. I terminalfasen kan der gå dage til uger, det varierer meget. I fasen sætter man meget fokus på at tilbyde alt den hjælp patienten har brug for både praktiske ting forhold til at lindre symptomerne eller smerterne men også støtte til pårørende fordi i den fase er pårørende meget påvirket.

# data[].attributes.body
Støtter man den alvorlige syge og døende i at få mest mulig livskvalitet i den tid patienten har tilbage. Det betyder man har et stort fokus på også at støtte op om de pårørende

# data[].attributes.body
Subkutan behandling (injektion lige under huden) benyttes typisk i denne fase.
Angst og uro og smerter kan for det meste lindres tilfredsstillende med morfin og morfin-lignende præparater indgivet subkutant i fast dosering og/eller efter behov.
Subkutan behandling gives oftest på lårets yderside.

Al relevant medicin i den terminale fase kan administreres subkutant. De mest brugte er præparaterne:

Morfin/morfin-lignende præparater

# data[].attributes.body
- For at komme på et hospice skal man være      uhelbredeligt syg.
- Visitationskriterier. For at komme på hospice skal man have en livstruende sygdom, ledsaget af komplekse problemstillinger af fysisk, psykisk, social og / eller eksistentiel karakter, der ikke kan lindres tilstrækkeligt på basis niveau, af egen læge, kommunal døgnpleje eller på almindelig hospitals afdeling. Det er gratis at være indlagt på et hospies, dog skal pårørende betale for mad, hvis de ønsker at spise med. som pårørende til en patient der er indlagt på et hospies har du mulighed for at overnatte sammen med den indlagte.
der findes 257 hospiespladser i Danmark

# data[].attributes.headline
Hvad sker der i kroppen når man er terminal?

# data[].attributes.subject
Hvad sker der i kroppen når man er terminal?

# data[].attributes.body
Appetitten svækkes, og den syge taber sig i vægt. Nogle får pletter på huden, hjertet fungerer ikke længere, som det skal, urinen kan blive mørk, den døende kan blive indtørret, vedkommende bliver stadig mere søvnig, og det er vanskeligt at få ham eller hende til at vågne.

# data[].attributes.body
Med en fremtidsfuldmagt kan du på forhånd bestemme, hvem du vil have til at repræsentere dig og handle på dine vegne, hvis du i fremtiden får brug for det. Hvis du på et tidspunkt bliver mentalt eller fysisk svækket, så du ikke selv kan administrere din økonomi eller dine personlige forhold, kan du få brug for hjælp.

# data[].attributes.headline
Kan patienten mærke at hun/han er ved at dø?

# data[].attributes.subject
Kan patienten mærke at hun/han er ved at dø?

# data[].attributes.body
I timer til døgn inden døden indtræffer, kan vejrtrækningen måske være lidt raslende på grund af slim i luftvejene, som den døende ikke har kræfter til at hoste op. Den døende er bevidsthedssvækket og mærker sandsynligvis ikke generne, men det kan være ubehageligt for de pårørende at høre.

# data[].attributes.body
Alle kan udpeges som fremtidsfuldmægtig. Personen må dog ikke være under 18 år, under værgemål eller selv have oprettet en fremtidsfuldmagt, som er sat i kraft. Man bestemmer selv, om man vil indsætte én eller flere fremtidsfuldmægtige.

# data[].attributes.headline
Hvad er forskellen på hospice for børn og hospice for voksne?

# data[].attributes.subject
Hvad er forskellen på hospice for børn og hospice for voksne?

# data[].attributes.body
Den helt store forskel der er på et børnehospice fremfor et voksen hospice, er procentdelen der bliver udskrevet igen. På et voksenhospice er der op imod 10-20% der bliver udskrevet igen, hvorimod på et børnehospice er procentdelen helt oppe på 80%.
Udover dette, bliver man på et børnehospice indskrevet sammen med hele sin familie, og ikke kun en enkelt pårørende, man bor altså sammen som familie på hospicet. Der findes 8 hospiespladser i Danmark

# data[].attributes.body
Vågekoner -og mænd støtter og giver tryghed til døende uden pårørende og pårørende, der har brug for et hvil.
De kan være med til at aflaste, så familien f.eks. kan fået sovet om natten.
Der fornemmeste opgave er at skabe tryghed ved bare at være med den døende. Det kan være man holder i hånd... eller måske man bare sidder ved siden af sengen.

# data[].attributes.body
Det er muligt at komme på kursus hvis du er ny i vågetjenesten.
Her får du viden og værktøjer til at mestre opgaven. Desuden er du klædt på til samarbejdet med personalet på plejehjem og i hjemmeplejen.

# data[].attributes.headline
Hvordan sætter man en fremtidsfuldmagt i kraft

# data[].attributes.subject
Hvordan sætter man en fremtidsfuldmagt i kraft

# data[].attributes.body
Fremtidsfuldmagten kan sættes i kraft, når fuldmagtsgiver ikke længere selv kan varetage sine forhold inden for de områder, som fremtidsfuldmagten omfatter.
Nan man ansøger som fremtidsfuldmægtig, skal man drøfte ansøgningen med fuldmagtsgiver. Hvis fuldmagtsgiver er i stand til at forstå betydningen af ikraftsættelse og udtaler sig imod, kan fremtidsfuldmagten ikke sættes i kraft.
Sammen med ansøgningen skal man også indsende en lægeerklæring fra fuldmagtsgiverens praktiserende læge, speciallæge, hospitalslæge eller plejehjemslæge. Lægeerklæringen kan indhentes af fremtidsfuldmægtigen sammen med fuldmagtsgiver.

# data[].attributes.body
Røde Kors har landets største vågetjeneste.
Ældresagen har også deres egne vågekoner -og mænd tilknyttet.
Aflastningstjenesten er en stor gruppe af frivillige der har meldt sig til vågetjenesten. Formålet er at ingen skal dø alene.
De frivillige sidder typisk 3-4 timer ad gangen.

# data[].attributes.body
Når døden nærmer sig, fungerer alt i kroppen gradvist langsommere og langsommere. Der er ikke længere energi til at tale eller klare så meget. Behovet for og evnen til at spise eller drikke forsvinder. I de sidste levedøgn vil sanserne svækkes, og den døende vil sove eller døse mere og kan også have svært ved at flytte sig i sengen.

# data[].attributes.headline
Hvor kan man oprette en fremtidsfuldmagt

# data[].attributes.subject
Hvor kan man oprette en fremtidsfuldmagt

# data[].attributes.body
Man kan oprette fremtidsfuldmagter på Borger.dk (Familiehuset), på Ældre Sagen og diverse foreninger. Man kan også benytte en advokat, dette er dog et dyre valg.
Det koster ca. kr. 295,- at oprette et testamente og kr. 1010,- når det skal aktiveres.
Når testamentet er oprettet og godkendt af den instans man har valgt, skal det tinglyses.

# data[].attributes.body
Mange mennesker oplever det som en lettelse at være derhjemme i den sidste tid, fordi hjemlige omgivelser og ens egne ting giver ro og tryghed.
For andre kan det være mere trygt at være omgivet af sundhedsprofessionelle på et sygehus, et plejehjem eller et hospice.

Det kan også synes ensomt at være derhjemme i den sidste tid, f.eks. hvis man bor alene.

# data[].attributes.body
Når man har brug for pleje eller anden hjælp, kan man få hjemmesygepleje og hjemmehjælp fra kommunen.

Hjemmesygeplejen kan bl.a. hjælpe med medicin og smertelindring, og hjemmehjælpen kan hjælpe med fx rengøring og personlig pleje. Begge kan vejlede og støtte både den syge og de pårørende undervejs i forløbet.

For at søge om hjemmehjælp, skal man kontakte kommunen. Det kan man gøre ved at ringe til visitationen i kommunen. Eller man kan give sine pårørende fuldmagt til at kontakte kommunen for en.

Man skal have en henvisning fra egen læge, en speciallæge eller sygehuset for at få hjemmesygepleje.

# data[].attributes.body
Det er også muligt at få økonomisk støtte til bl.a. medicin, hjælpemidler og sygeplejeartikler, når man bliver plejet i sit eget hjem.
Man kan gratis låne hjælpemidler fra kommunen. Hvis der er udgifter til indkøb af særlige hudplejemidler og sygeplejeartikler, der ikke indgår i hjemmeplejens sortiment, kan man søge om at få dækket udgifterne af kommunen via visitationen.

# data[].attributes.body
Der er mulighed for, at en pårørende kan søge om plejeorlov/vederlag for at deltage i pasningen af en døende.

Plejevederlag gør, at den pårørende f.eks. kan gå ned i tid for at passe den, der er syg, og blive økonomisk kompenseret for det. Det gælder også, selvom den pårørende ikke har tilknytning til arbejdsmarkedet længere.

Som lønmodtager, har man ret til orlov i den periode, man får udbetalt plejevederlag.

# data[].attributes.headline
Trygt at være omgivet af mennesker man kender

# data[].attributes.subject
Trygt at være omgivet af mennesker man kender

# data[].attributes.body
Det kan være svært for den døende at give udtryk for sine behov og ønsker. Derfor kan det være trygt for vedkommende at høre kendte stemmer og vide, at de pårørende og/eller professionelle hjælpere, der er til stede, kender til ens vaner og ønsker.
Den fysiske omsorg er stadig vigtig. Det kan føles rart at blive frisket op med en fugtig klud i ansigtet og på hænderne, få en nænsom tandbørstning og lidt væde til mund og læber.

# data[].attributes.body
Mange vælger at lave et dokument "Min sidste vilje", som bl.a. beskriver deres ønsker i forbindelse med f.eks. begravelse/bisættelse, tøj de vil begraves i, musik/samler i kirken.