# data[].attributes.body
Pieni vauva reagoi erilaisiin ärsykkeisiin kokonaisvaltaisesti. Vauvaa tyynnyttää niin rauhallinen puhe kuin lempeä kosketuskin, mutta kova paukahdus tai kylmän käden kosketus saa hänet säikähtämään.

6-9kk ikäisenä vauva yleensä alkaa vierastamaan.

Jokainen lapsi kasvaa omaa tahtiaan. Kun lasta neuvolassa mitataan, huomiota kiinnitetään siihen, että lapsen kasvu etenee tasaisesti kasvukäyrästöllä hänelle tyypillisellä tasolla, ja että lapsen kehitys on kokonaisuudessaan tasapainossa.

Moro-heijaste, etsimis-ja imemisheijaste, imetyksen tukeminen, vauvan uni ja vanhempien jaksaminen.

# data[].attributes.body
Perheen arki voi helposti muuttua kiireiseksi oravanpyöräksi = työ, harrastukset, ystävät, kotiaskareet

Perheessä vanhemmat saattavat ostaa lapsiltaan rakkautta erillaisilla peleillä, elektroniikka laitteilla. Näin korvataan menetettyä aikaa lastensa.

Sairaanhoitajalla on velvollisuus edes auttaa lapsen turvallista ja hyvää kasvua sekä kehitystä, samalla tukienkoko perhettä prosessin aikana.

Hyvällä emotionaalisella tuella pystytään helposti tukemaan koko perhettä, keskustellen erillaisista vaihtoehdoista kriisin keskellä.

Sairaanhoitajan olisi hyvä keskustella perheen kanssa heidän arjestaan, pistää merkille tekijöitä mitkä saattavat kuormittaa perheen arkea ja tarttua näihin.

Ehkäisevässä perhetyössä puututaan ja keskustellaan perheenasioista jo varhaisessa vaiheessa.

Liian kiireisessä perhearjessa lapselle ei kehity normaaleja emotionaalisia kykyjä, joita tavallisesti kehittyisi normaalissa arjessa.

# data[].attributes.body
Yleisin väkivaltamuoto perheissä on henkinenväkivalta, parisuhdeväkivalta. Muut väkivallan muodot ovat harvinaisia.

Väkivalta sujahtaa liiankin helposti osaksi perheen arkielämää ja ihmissuhteita, esimerkiksi henkistä väkivaltaa on vaikea havaita muualla kuin perheen kotona.

Perheväkivallan huomaaminen jo varhaisessa vaiheessa on tärkeää, sekä asiasta perheen kanssa keskusteleminen

Oikeiden toimintatapojen ymmärrys sekä tieto väkivallasta ovat oleellinen osa  perhe- ja lähisuhdeväkivaltaa kohtaavan sairaanhoitajan ammattitaitoa. Jotta perhe saa oikeanlaista apua

Sairaanhoitajan velvollisuus on tehdä lastensuojeluilmoitus viipymättä ja salassapitosopimuksista huolimatta. Jos lapsen tai nuoren turvallinen kasvu ja kehitys on vaarassa.

Lapsi aistii hyvinkin nopeasti ja herkästi vanhempien tulehtuneet välit. Lapselle tulee turvaton olo vanhempen riidellessä, tämä voi vaikuttaa negatiivisesti esimerkiksi tunteiden näyttämiseen. Lapsi saattaa olla ulospäin suuntautunut, mutta jonkin asian muuttuessa hän voi yhtäkkiä ollakkin hyvin sisäänpäin kääntynyt.

# data[].attributes.body
Jokainen vanhempi kokee jossain vaiheessa vanhemmuuttaan yksinäisyyttä, vaikka heillä olisikin joku jonka kanssa jakaa iloja ja suruja.

Tässäkin on sairaanhoitajan jo neuvvolassa tärkeää kartoittaa vanhemman kanssa hänen tukiverkostoa. Varsinkin yksinhuoltajan kanssa erityisen tärkeää.

Vanhempia/vanhempaa voi ohjata tukiryhmiin.

Lapsi aistii helposti vanhemman yksinäisyyden, tämä voi vaikuttaa hyvinkin negatiivisesti lapsen kanssa vietettyyn aikaan. Tai vanhempi voi pahimmassa tapauksessa alkaa olemaan riippuvainen lapsen kanssa vietetystä ajasta.

# data[].attributes.body
Lastensuojelun tehtävänä on aina olla lasten puolella ja lasta varten. Lastensuojelu ajattelee aina lasten etua.

Keskeisimmät arvot pohjautuvat perustuslakiin, kansainvälisiin ihmisoikeuksiin sekä ihmisyyttä ja ihmisoikeuksia korostaviin kansainvälisiin arvoihin.

Lastensuojelu toiminnassa on otettava huomioon euroopan ihmisoikeussopimuksen turvaama yksityis- ja perhe-elämän suoja.

Lapsia on kohdeltava tasa-arvoisina yksilöinä, kaikilla lapsilla on samat oikeudet kuin aikuisilla (ellei oikeuksia ole syystä tai toisesta rajjoitettu lakiin perustuvasta syystä).

Lapsilla on keskenään yhtäläiset oikeudet, sijoitus kodin ulkopuolelle ei vähennä näitä oikeuksia.

Lastensuojelulaki velvoittaa:
1. Osuuden yhteiskunnan voimavaroista
2. Oikeuden erityiseen suojeluun ja huolenpitoon
3. Oikeuden osallistua itseään koskevaan päätöksentekoon ja yhteiskuntaelämään
(THL. Lastensuojelulaki 417/2007. viitattu 10.5.2023)

# data[].attributes.body
Lastensuojelun toimenpiteet suunnitellaan sekä toteutetaan niin että ne ovat perusteltuja lapsen näkökulmasta. Toimenpiteiden on oltava mahdollisimmat hyvät lapsen kasvun ja kehityksen kannalta.

Hyvinvointialueet vastaavat lastensuojelun palvelujärjestelmästä. Ne voivat olla joko ostettuja tai itse tuotettuja. Jos hyvinvointialue ostaa palvelun muualta, niin silloin sen on myös valvottava palveluntuottajien toimintaa.

Suojelun eri vaiheet =

ehkäisevä lastensuojelu, lastensuojeluilmoitus ja lastensuojelutarpeen selvitys, avohuolto, kiirreellinen sijoitus, huostaanotto, sijaishuolto ja jälkihuolto.

Lastensuojelulain mukaan lasten ja nuorten huolto tulisi olla maksutonta, lukuun ottamatta lasten ja nuorten laitoshuoltoa.

Kunnan on laadittava hyvinvointisuunnitelma, koskien lasten ja nuorten hyvinvointia. Hyvinvointisuunnitelma hyväksytään aina kunnanvaltuustossa ja tarkistetaan kerran neljänvuoden aikana.

Hyvinvointisuunnitelma takaa lapselle ja nuorelle moniammatillisen asiantuntemuksen.

# data[].attributes.body
Vanhempien erotilanne voi vaikuttaa lapsen psykososiaaliseen kehitykseen. Esimerkiksi, jos vanhemmat käyttävät lasta eron välikappaleena.

Vanhempien tavat ja käyttäytyminen vaikuttaa voimakkaasti lapseen. Esimerkiksi vanhempien pelko tarttuu lapseen.

# data[].attributes.body
Lasten kipua on myös vaikea arvioida, sillä he eivät välttämättä osaa paikallistaa tai arvioida sitä. Kivun tunne voi sekoittua esimerkiksi pelon tunteeseen. On yksilökohtaista, milloin esimerkiksi kipumittaria voi käyttää lapsella.

# data[].attributes.body
Lapset usein käyttäytyvät erilailla vanhempien, kuin hoitajien kanssa. Saattavat esimerkiksi osoittaa kipua voimakkaammin silloin, kun vanhempi on paikalla.