# data[].attributes.body
Andreas Mogensen fortæller om at være astronaut! Læs teksten: kortlink.dk/23nr9

Kunne du blive astronaut?
Tag testen: https://fabulastudios.dk/dtu/astronauttesten/

# data[].attributes.body
Bliv klogere på hvad en astronaut spiser :)

# data[].attributes.body
Find ud af hvor meget du vejer på henholdsvis Jorden, Månen og Mars?

1 kg på Jorden = 0,165 kg på Månen

1 kg på Jorden = 0,38 kg på Mars

Hvordan reagerer kroppen (herunder musklerne) på, at et menneske er vægtløst?

kortlink.dk/vez4

Hvordan kan man forebygge generne ved at være vægtløs i lang tid? dvs. astronauternes træning

kortlink.dk/23nyt

# data[].attributes.body
Læs teksten: kortlink.dk/23nsu
Svar på spørgsmålene:

-       Beskriv kort de tre former for rumfart

-       Hvad er fordelen ved månens tyngdekraft?

-       Hvor lang tid tager det at komme tur/retur fra Mars til jorden?

-       Hvilket mål for USA’s rumhistorie beskrev Barack Obama i 2016?

# data[].attributes.body
kortlink.dk/23nqq

# data[].attributes.body
Ud i rummet - Skal vi?, Hvordan kan vi?, Hvor langt skal vi?

Find ud af hvordan Danmark er en del af Mars-missionen. Er danskerne en del af projektet?

# data[].attributes.body
kortlink.dk/23nz9

# data[].attributes.body
Hvad er kometer. Hvilke findes der og hvordan kunne disse bruges i fremtiden.

Hvad er forskellen mellem asteroider og kometer?

https://fysikleksikon.nbi.ku.dk/k/kometer/

# data[].attributes.body
Dokumentar om at bo på Mars: kortlink.dk/24dga

# data[].attributes.body
Kan vi bo på Mars eller er andre planeter måske bedre?

Hvad med Venus eller Merkur?

# data[].attributes.body
Google er din bedste ven i dag!
Undersøg følgende:
- Hvilke planter kan gro på Mars og hvorfor?
- Hvilke udfordringer kan der være for planterne på Mars?

# data[].attributes.body
Se filmen alene. Skriv nøglebegreber i tokolonnenotat.
Vi samler op, så forebered spørgsmål, hvis der er noget, som er svært at forstå (og det er der!).

Danskernes akademi

https://youtu.be/_oqRzC_JmQE

# data[].attributes.body
kortlink.dk/24w6b

# data[].attributes.body
Nu lader vi som om du er til eksamen, og du har aftalt med din gruppe, at det er dig der lige forklarer om fasediagrammet for vand på 1-2 minutter. Del din skærm og fremlæg. X starter ved pigerne og Y starter ved drengene, og så giver man stafetten videre, når man er færdig. Alle fremlægger.

# data[].attributes.headline
Lav en kostplan for en astronaut for en uge. Kom igennem de forskellige madgrupper og næringsstoffer

# data[].attributes.subject
Lav en kostplan for en astronaut for en uge. Kom igennem de forskellige madgrupper og næringsstoffer

# data[].attributes.body
Brug denne side til at komme omkring det hele. https://biologi.gyldendal.dk/forloeb/foedevarer-og-produktion/din-mad

# data[].attributes.body
Kig på figurerne her og tal om hvad I kan "læse" i dem.
https://www.kvant.dk/upload/kv-2011-2/kv-2011-2-CH-mars.pdf
Vi gennemgår dem sammen bagefter.

# data[].attributes.attachment_link.description
Hvad var det første dyr vi sendte ud i rummet? Findes der rumtoiletter? Prøv quizzen og test dig selv i din rumviden!

# data[].attributes.body
Google er din bedste ven idag. :-) Svar på spørgsmålene.

1) Hvordan kan magnetosfæren (Mars magnetfelt) have indflydelse på muligheden for at anlægge en base på Mars?
2) Hvilke videre udfordringer kunne det føre til?
3) Hvad siger Elon Musk om Mars?

# data[].attributes.body
kortlink.dk/23nqq

Læs teksten, se videoer og skriv noter i et docs-dokument.

# data[].attributes.body
https://www.nbi.ku.dk/spoerg_om_fysik/astrofysik/vind_paa_mars/
1) Hvis vindene på Mars opstår som på Jorden giver det vel mening at kunne forklare, hvordan vind opstår her på Jorden?

2) Mars har ingen have. Havene har indflydelse på vind og vejr. Hvordan fungerer det her på Jorden?
https://geografi.gyldendal.dk/forloeb/vejr-og-klima/vind/kapitler/laererresurse/vind

3) Vælg 1 af punkterne herunder og forbered en forklaring, find et billede der understøtter den, som du kan vise ved skærmdeling.

- Søbrise og Landbrise
- Primære vindsystem
- Curioliskraften
- Føhn  vind
- Orkaner og tyfoner

# data[].attributes.body
https://viaplay.dk/store/the-martian-2015

# data[].attributes.body
Læs teksten: kortlink.dk/23nsu
Svar på spørgsmålene:

-       Beskriv kort de tre former for rumfart

-       Hvad er fordelen ved månens tyngdekraft?

-       Hvor lang tid tager det at komme tur/retur fra Mars til jorden?

-       Hvilket mål for USA’s rumhistorie beskrev Barack Obama i 2016?

# data[].attributes.body
https://youtu.be/wjxOhCeb9bI

# data[].attributes.body
https://astra.dk/engineering/mars

# data[].attributes.body
Vi ser dokumentar om "at bo på Mars": kortlink.dk/24dga

# data[].attributes.body
https://youtu.be/UogbvS429k8

https://fysikleksikon.nbi.ku.dk/a/asteroider/

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Grundbeskrivelse

Asteroider er klippestykker, der kredser i baner i solsystemet. De fleste findes i Asteroidebæltet, der ligger mellem Mars og Jupiters baner. Det indeholder flere hundrede tusind asteroider.

Der findes også asteroider uden for asteroidebæltet, bl.a. kommer nogle asteroider meget tæt på Jorden, og en sjælden gang imellem rammer de Jorden. Meteorsten stammer fra små asteroider (kaldet meteorider), der er faldet ned på Jorden. Et sammenstød mellem Jorden på yucatan halvøen i mellemamerika og en asteroide for 65 millioner år siden er en mulig grund til, at dinosaurerne uddøde.

Ceres var den første asteroide, der blev opdaget nytårsdag 1800 af den italienske astronom Guiseppe Piazzi. Den er også den største med en diameter på omkring 1000 km. Siden 2006 har den været klassificeret som en dværgplanet ligesom Pluto. Vesta, som ses på billedet, er den næststørste. Den blev opdaget i 1807.

NASA opsendte i 2007 rumsonden Dawn for at undersøge Ceres og Vesta. Den nåede frem til Vesta i sommeren 2011 og kredsede om den i mere end et år, før den fortsatte mod Ceres, som den har kredset om siden marts 2015.

Uddybende beskrivelse

Asteroider eller småplaneter er hovedsageligt opbygget af sten og metaller. De er meget små i forhold til planeterne i Solsystemet. Selv om der er millioner af asteroider i Asteroidebæltet, er deres samlede masse mindre end Månens. På grund af deres lille størrelse har de fleste ikke tilstrækkelig tyngdekraft til at blive trukket næsten kuglerunde som planeterne. Ceres er nogenlunde rund, men Vesta, der kun vejer knap en tredjedel af Ceres, er tydeligt fladtrykt. De fleste af resten er nærmest kartoffelformede. Der er langt flere små end store asteroider. Kun fire er større end 500 km, men de vejer til gengæld lige så meget som alle de andre tilsammen.

Der findes også asteroider uden for Asteroidebæltet, bl.a. de jordnære asteroider, hvis baner krydser Jordens. Af og til kommer de tæt på Jorden og et sammenstød med selv en lille asteroide kan have fatale følger. Derfor overvåger NASAs Near Earth Object program banerne for de objekter, der kommer i nærheden af Jorden. Et sammenstød mellem Jorden og en asteroide kan have forårsaget, at bl.a. dinosaurerne uddøde ved overgangen mellem Kridt- og Tertiærtiden for 65 millioner år siden.

Oprindeligt troede man, at asteroider kunne stamme fra en knust planet, men i dag mener man, at Jupiters tyngdekraft har forhindret asteroiderne i at samle sig til en planet. Da de dermed stammer fra solsystemets dannelse, kan de bruges til datering af Solsystemet.

Fordi asteroider ikke har nogen geologisk aktivitet er deres sammensætning nu den samme som ved dannelsen med undtagelse af radioaktivt henfald. Ved at kigge på isotopforhold af forskellige grundstoffer, for hvilke man kender halveringstiden, kan man regne ud, hvor lang tid materialet har haft til at henfalde.

Mette Friis og Michael Quaade

# data[].attributes.attachment_link.description
Asteroider er klippestykker, der kredser i baner i solsystemet. De fleste findes i Asteroidebæltet, der ligger mellem Mars og Jupiters baner. Det indeholder flere hundrede tusind asteroider. Der findes også asteroider uden for asteroidebæltet, bl.a. kommer nogle asteroider meget tæt på Jorden, og en sjælden gang imellem rammer de Jorden.

# data[].attributes.body
Google er din bedste ven i dag!
Undersøg følgende:
- Hvilke planter kan gro på Mars og hvorfor?
- Hvilke udfordringer kan der være for planterne på Mars?

# data[].attributes.body
https://fysikleksikon.nbi.ku.dk/k/kometer/

# data[].attributes.body
http://hval.dk/mitCFU/mm/player/?copydan=221106072100

# data[].attributes.body
kortlink.dk/24dgc

# data[].attributes.body
1) Klik ind på linket i par. Læs og lav øvelsen i bunden i jeres noter.  https://geografi.gyldendal.dk/spot/i-rummet/vand-paa-mars

2) Find sammen i par og lav 3-5 spørgsmål til forløbet her, som jeres klassekammerater burde kunne svare på.

# data[].attributes.attachment_link.title
Vand på Mars | Geografi 7-9 | Gyldendals fagportaler

# data[].attributes.attachment_link.description
Vand på Mars November 2015 Der er otte planeter i vores Solsystem. De kredser alle rundt om den enorme stjerne, som vi kalder Solen. Jorden er den tredje planet regnet fra Solen, mens Mars er den fjerde. Mars er den planet, som er tættest på Jorden.…