# data[].attributes.body
Uudenkaupungin rauha 30. elokuuta 1721 päätti isonvihan ja viimeiseltä rintamaltaan Venäjän ja Ruotsin välillä käydyn suuren Pohjan sodan, jonka aikana koko Suomi oli joutunut venäläisten miehittämäksi.

# data[].attributes.body
Turun rauha on Turussa 7. elokuuta 1743 solmittu Venäjän ja Ruotsin välinen rauhansopimus, joka päätti vuosina 1741–1743 käydyn hattujen sodan

# data[].attributes.body
Vuonna 1812 Suomen asiain komitea päätyi esittämään keisari Aleksanteri I:lle Helsingin nimittämistä uudeksi pääkaupungiksi, ja keisari hyväksyi esityksen. Pääkaupungin nimittämistä pidettiin tärkeänä Suomen autonomista asemaa ja hallintojärjestelmää vahvistavana päätöksenä.

# data[].attributes.body
Lauantaiseura oli Helsingin yliopiston opiskelijoiden ja nuorten opettajien keväällä 1830 perustama seura, joka kokoontui lauantai-iltaisin jonkun jäsenensä luo. Yhteisillä varoilla ostettiin kirjallisuutta ja innokkaat keskustelut niistä venyivät usein myöhäiseen yöhön.

# data[].attributes.body
Tärkeitä uudistuksia: suomesta virallinen kieli, elinkeinovapaus, oma raha, kuntauudistus, kansakouluasetus

# data[].attributes.body
https://www.eduskunta.fi/FI/NuortenEduskunta/demokratian-polku/Sivut/default.aspx (5,6,7)

# data[].attributes.body
"Jokainen Suomen kansalainen, mies tahi nainen, on oikeutettu, niillä ehdoilla kuin tässä alempana säädetään, harjoittamaan sitä tai niitä elinkeinoja, jotka hän hyväksi näkee. Tämä oikeus koskee niin hyvin kauppa-, tehdasja käsityöliikettä, kuin myös muuta ansionsaantia tahi elatusta tarkoittavaa ja hyviin tapoihin soveltuvaa liikettä tahi elinkeinoa kaupungissa ja maalla. Laillisesti tehdyllä yhtiöllä on oikeus samanlaiseen elinkeinovapauteen..."

# data[].attributes.body
keisari Nikolai II:n 15.2.1899 antama julistus, jonka mukaan Suomen valtiopäivillä ei ollut valtaa estää Venäjällä säädettyjen yleisvaltakunnallisten lakien voimaantuloa Suomessa

# data[].attributes.body
Ensimmäinen sortokausi oli ajanjakso, jolloin Venäjä alkoi tiukentamaan otettaan Suomeen uuden kenraalikuvernöörin Nikolai Bobrikovin astuessa 1898 virkaan. Hän aloitti venäläistämisohjelmat. Ensimmäinen sortokausi alkoi vuonna 1899 helmikuun manifestin julistuksella. Sen mukaan lait, joilla oli merkitystä Venäjällä, säädettäisiin Venäjällä. 1900-luvulla puolestaan venäjän kielestä tuli ylempien virastojen kieli, joka heikensi suomalaisten asemaa kielen takia. Asevelvollisuuslakikin pakotti suomalaiset armeijaan.

# data[].attributes.body
Aktivisti Eugen Schaumanin ampui Bobrikovia kesäkuussa 1904. Samalla Schauman ampui itsensä. Bobrikov kuoli ampumisessa saamiinsa vammoihin sairaalassa. https://www.hs.fi/sunnuntai/art-2000006325781.html

# data[].attributes.body
Suurlakko oli Venäjän keisarikunnassa ja sen hallintaan kuuluneessa Suomen suuriruhtinaskunnassa loka–marraskuussa 1905 tapahtunut laaja, vallankumouksellinen lakko. Suomessa tapahtuma oli sekä suomalaisten yhteinen kansannousu Venäjän keisarikuntaa vastaan, että osa 1900-luvun alussa suomalaisten kesken käytyä sisäpoliittista valtataistelua. Suurlakko johti ensimmäisen venäläistämiskauden päättymiseen ja sääty-yhteiskunnan muuttumiseen parlamentaarisen kansalaisyhteiskunnan suuntaan.

# data[].attributes.body
Eduskunnan perustaminen merkitsi valtavaa loikkaa keskiaikaisesta säätyedustuksesta aikansa edistyneimpään parlamentaariseen järjestelmään.
Uuden valtiopäiväjärjestyksen mukaan äänioikeus oli yleinen ja yhtäläinen kaikille 24 vuotta täyttäneille suomalaisille, mikä merkitsi äänioikeutettujen määrän kasvua lähes kymmenkertaiseksi säätyvaltiopäivien aikaan verrattuna. Äänestämään pääsy ei enää ollut kiinni sosiaalisesta asemasta tai sukupuolesta. Suomalaiset naiset saivat ensimmäisten joukossa täydet poliittiset oikeudet, eli äänestysoikeuden ja vaalikelpoisuuden.

(Poliittiset oikeudet eivät olleet enää kiinni sosiaalisesta asemasta tai sukupuolesta. )

# data[].attributes.body
Suomea koskevia lakeja alettiin säätää Venäjällä. Suomen senaattiin eli hallitukseen nimitettiin venäläisiä miehiä ja venäjän opetusta lisättiin kouluissa.

# data[].attributes.body
Nikolai II luopui kruunusta veljensä Mikael Aleksandrovitš Romanovin hyväksi, joka luovutti vallan edelleen väliaikaiselle hallitukselle. Vallankumouksen tärkeimmät syyt olivat Venäjän huono menestys ensimmäisessä maailmansodassa sekä Nikolai II:n henkilökohtainen epäsuosio hallitsijana

# data[].attributes.headline
1917 Venäjän toinen vallankumous (lokakuun toinen vallankumous)

# data[].attributes.subject
1917 Venäjän toinen vallankumous (lokakuun toinen vallankumous)

# data[].attributes.body
24.–25. lokakuuta bolševikit suorittivat vallankaappauksen, joka oli lähes veretön. He ottivat haltuunsa hallinnon rakennukset ja lennätinasemat. Kerenski joutui pakenemaan maasta, ja bolševikit perustivat maahan uuden hallituksen.

# data[].attributes.body
Venäjällä marraskuussa 1917 tapahtuneen V. I. Leninin johtamien bolshevikkien toteuttaman vallankaappauksen (Venäjän vallankumous) jälkeen Suomen täydellinen itsenäistyminen alkoi näyttää entistä todennäköisemmältä. Eduskunta hyväksyikin Suomen itsenäisyysjulistuksen 6.12.1917.

Venäjän bolshevikkihallituksen tunnustus Suomen itsenäisyydelle saatiin joulukuun lopulla, ja vuoden 1918 alussa Suomen tunnustivat myös Saksa, Ranska ja Ruotsi.

https://www.eduskunta.fi/FI/naineduskuntatoimii/kirjasto/aineistot/yhteiskunta/historia/eduskunta-ja-itsenaistyminen-1917/Sivut/default.aspx

# data[].attributes.attachment_link.title
​Eduskunta ja itsenäistyminen 1917 -tietopaketti

# data[].attributes.attachment_link.description
Historiallinen tietopaketti Eduskunta ja itsenäistyminen 1917 esittää dramaattisen vuoden käänteet valtiopäivien näkökulmasta.

# data[].attributes.headline
1919 Kaarlo Juho (K. J.) Ståhlbergista Suomen ensimmäinen presidentti

# data[].attributes.subject
1919 Kaarlo Juho (K. J.) Ståhlbergista Suomen ensimmäinen presidentti

# data[].attributes.body
Kuusivuotinen kansakoulu tuli pakolliseksi kaikille lapsille. "Oppivelvollisuuden laajentamisen ansiosta 1930-luvun lopussa lähes kaikki suomalaislapset osasivat lukea ja kirjoittaa. Koulussa hankitut taidot laajensivat lasten maailmankuvaa ja nostivat laajemmin ihmisten osaamistasoa. Koulujen opetussuunnitelmissa näkyivät Suomen itsenäisyyden, luterilaisen uskon ja perinteisten arvojen vaaliminen. Aikakauden kasvatus- ja ihmisihanteen mukaisesti koulun tuli kasvattaa ahkeria lapsia, joilla oli laaja yleissivistys ja tarvittavat kädentaidot. Kansakoulun myötä erilaisten kotien vaihtelevat käytänteet alkoivat yhdenmukaistua. Tämä näkyi esimerkiksi siinä, että kaikki kodit joutuivat sopeutumaan moderniin aikakäsitykseen, jossa kellonajat ja aikataulut määrittivät elämää."

# data[].attributes.body
Uskonnonvapauslaki annettiin 10.11.1922 ja se astui voimaan seuraavan vuoden alussa. Sillä kumottiin vuoden 1889 asetus uskontokunnista. Uuden lain mukaan Suomessa sai julkisesti ja yksityisesti harjoittaa uskontoa, mikäli lakia tai hyviä tapoja ei loukattu. Laki mahdollisti myös kirkosta eroamisen.

# data[].attributes.headline
1925 Lauri Kristian Relanderista Suomen presidentti

# data[].attributes.subject
1925 Lauri Kristian Relanderista Suomen presidentti

# data[].attributes.headline
1931 Pehr Evind (P. E.) Svinhufvudista Suomen presidentti

# data[].attributes.subject
1931 Pehr Evind (P. E.) Svinhufvudista Suomen presidentti

# data[].attributes.body
Sopimus oli solmittu kolmeksi vuodeksi ja se astui voimaan 9.8.1932. Sopimuksessa osapuolet takasivat rajojensa loukkaamattomuuden, puolueettomana pysymisen, jos toinen osapuoli joutuisi sotaan ja lupasivat pysyä erossa sopimuksista ja liittoumista, jotka olisivat ”avoimesti vihamielisiä” toista osapuolta kohtaan. Riidat luvattiin ratkaista rauhanomaisesti ja puolueettomasti.

# data[].attributes.headline
1937 Kyösti Kalliosta Suomen presidentti

# data[].attributes.subject
1937 Kyösti Kalliosta Suomen presidentti

# data[].attributes.headline
1939 2. maailmansota alkaa Saksan hyökättyä Puolaan

# data[].attributes.subject
1939 2. maailmansota alkaa Saksan hyökättyä Puolaan

# data[].attributes.headline
1944 Carl Gustaf Emil Mannerheimista Suomen presidentti

# data[].attributes.subject
1944 Carl Gustaf Emil Mannerheimista Suomen presidentti

# data[].attributes.headline
1946 Juho Kusti Paasikivestä Suomen presidentti

# data[].attributes.subject
1946 Juho Kusti Paasikivestä Suomen presidentti

# data[].attributes.headline
1947 Suomen ja Neuvostoliiton välinen rauhansopimus vahvistetaan Pariisissa

# data[].attributes.subject
1947 Suomen ja Neuvostoliiton välinen rauhansopimus vahvistetaan Pariisissa

# data[].attributes.body
Rauhansopimuksen mukaan Suomi menetti Laatokan Karjalan, Karjalan kannaksen, Sallan-Kuusamon alueen ja Petsamon, jolloin noin 430 000 ihmistä menetti kotinsa ja omaisuutensa, ja heidät asutettiin muualle Suomeen.

# data[].attributes.headline
1948 lapsilisää aletaan maksamaan alle 16-vuotiaiden lasten vanhemmille Suomessa

# data[].attributes.subject
1948 lapsilisää aletaan maksamaan alle 16-vuotiaiden lasten vanhemmille Suomessa

# data[].attributes.body
Yöpakkaset eli yöpakkaskriisi oli Suomen ja Neuvostoliiton suhteissa syksyllä 1958 ilmennyt kriisi. Vuoden 1958 eduskuntavaaleissa kommunistien SKDL nousi suurimmaksi puolueeksi, mutta tästä huolimatta sitä ei otettu SDP:n ja kokoomuksen johtamaan hallitukseen. Kommunistien kohtelun vuoksi Neuvostoliitto esitti epäluottamuslauseen Suomelle, veti suurlähettiläänsä pois Helsingistä ja katkaisi kauppaneuvottelut. Neuvostoliiton painostus aiheutti Suomessa sisäpoliittisen kriisin, joka johti hallituksen eroon tammikuussa 1959. Hallituksen eron jälkeen Neuvostoliitto katsoi viestinsä menneen perille, maan suurlähettiläs palasi Suomeen ja katkenneet kauppaneuvottelut saatettiin päätökseen.

# data[].attributes.body
Noottikriisi on Suomen ja Neuvostoliiton välisissä suhteissa vuonna 1961 tapahtunut kriisi. Yhdysvaltojen ja Neuvostoliiton suhde kiristyi kesällä 1961 suursodan partaalle. Neuvostoliitto väitti Länsi-Saksan sotilaallisen uhan kasvaneen Itämerellä ja lähetti Suomelle lokakuussa 1961 nootin eli kirjallisen tiedonannon asiasta. Kohonneen uhan perusteella Neuvostoliitto ehdotti sotilaallisen yhteistyön tiivistämistä YYA-sopimuksen mahdollistamalla tavalla. Nootti asetti Suomen hankalaan tilanteeseen, joka voisi kyseenalaistaa puolueettomuuspolitiikan perusteet. Kekkonen ja Neuvostoliiton johtaja Nikita Hruštšov tapasivat, ja Kekkosen onnistui vakuuttaa Hruštšov Suomen puolustuskyvystä ja -halusta. Hruštšov puolestaan oli valmis siirtämään puolustusyhteistyötä toistaiseksi, joten noottikriisiksi kutsuttu tilanne saatiin selvitettyä.

# data[].attributes.body
Koulutuksesta maksutonta kaikille

# data[].attributes.headline
1982 Mauno Koivistosta Suomen presidentti

# data[].attributes.subject
1982 Mauno Koivistosta Suomen presidentti

# data[].attributes.body
Suomen historian suurin lama (BKT laski kolmessa vuodessa 12%). Suurin syy lamalle oli Neuvostoliiton hajoaminen, koska Suomi menetti tärkeän kauppakumppanin. Laman aikana Suomessa oli suuri määrä konkursseja, ja pankkijärjestelmän ongelmia.

# data[].attributes.headline
1994 Martti Ahtisaaresta Suomen presidentti

# data[].attributes.subject
1994 Martti Ahtisaaresta Suomen presidentti