# data[].attributes.body
Gljive su skupina heterotrofnih organizama koja zbog svoje građe ne spada u carstvo biljaka niti u carstvo životinja, već ih svrstavamo u zasebno carstvo gljiva

# data[].attributes.body
Tijelo gljive građeno je od mnogih isprepletenih hifa i zovemo ga micelij. Kod većine gljiva nalazimo ga pod zemljom, ali raste i na zemlji ili na drugim podlogama. Micelij izgleda poput guste bjelkaste mreže razgranatih hifa koje gljivi služe za upijanje tvari iz okoline.
Hife u okolnu zemlju luče enzime kojima razgrađuju organske tvari mrtvih organizama na jednostavnije komponente, što čini gljive razlagačima.
Zbog razgranatih niti hifa, micelij ima veliku površinu preko koje upija razgrađene hranjive tvari, ali i mineralne tvari i vodu iz okolne zemlje. Gljive su zato veoma važna karika u svakom ekosustavu na zemlji, razgradnjom ostataka mrtvih organizama omogućavaju kruženje tvari u okolišu.
Kao pričuvnu tvar u gljivama nalazimo glikogen

# data[].attributes.body
Plodišta-to su dijelovi tijela gljiva koji nose sporangije, u kojima rastu spore koje gljivama omogućuju rasprostranjivanje

# data[].attributes.body
Mješinarke su najveća i najraznovrsnija skupina gljiva i od velike su važnosti za čovjeka.
Mnoge gljive ove skupine stvaraju jestiva plodišta, poput smrčka, narančaste zdjeličarke i podzemnih tartufa, no druge plodišta ne stvaraju ili su mikroskopskih veličina.
Mješinarke: tartufi, narančasta zdjeličarka, smrčak

# data[].attributes.body
Gljive su uz bakterije najvažniji razlagači u većini kopnenih ekosustava.
Simbioza gljiva i biljaka, pri kojoj se micelij gljive veže za korijen biljke, zove se mikoriza.
Lišajevi su možda najpoznatija simbioza koju gljive uspostavljaju s vrstama zelenih algi ili cijanobakterija.
Oni prekrivaju velik dio Zemljine površine, a mnoge su se vrste prilagodile ekstremnim uvjetima okoliša te ih možemo naći u arktičkoj tundri ili u suhim pustinjama Afrike.

# data[].attributes.body
Većina gljiva može se razmnožavati spolno i nespolno.
Primjer nespolnog razmnožavanja je pupanje kvasaca pri kojem mitozama nastaju stanice istog genskog materijala.
Mnoge mješinarke i stapčarke razmnožavaju se spolno.
Na njihovim plodištima nalazimo himenij, mjesta gdje nastaju spore.
Iz svake haploidne spore koja padne na tlo razvit će se diobama novi micelij koji će rasti pod zemljom.
Ako se tijekom širenja pod zemljom susretnu haploidne hife suprotnih spolova, one će se spojiti i iz njih će se razviti novo plodište.

# data[].attributes.body
Stapčarke su skupina gljiva čije plodište možemo podijeliti na stručak i klobuk.
S donje strane klobuka nalazi se himenij u kojem rastu spore unutar sporangija.
Himeniji mogu biti različitih oblika prema kojima možemo raspoznavati vrste stapčarki.

# data[].attributes.body
Mnoge nametničke mješinarke mogu izazvati infekciju životinjskih i biljnih organizama.

Kandida je vrsta kvasca koja inače živi na koži i sluznici čovjeka, ali pri naglom padu imuniteta ova se gljivica može ubrzano množiti i uzrokovati zarazu. Najčešće izaziva zarazu na sluznici usne šupljine i spolnih organa.

Atletsko stopalo česta je zaraza na koži stopala koja uzrokuje crvenilo i svrab. Dobija se najčešće na bazenima i u svlačionicama vlažnih ili mokrih podova. Svim gljivičnim infekcijama pogoduje povišena vlaga, a mogu se liječiti antimikoticima, lijekovima koji ubijaju gljivice.

Ražova gljivica je mješinarka koja uzrokuje zarazu žitarica poput raži. Ako se dijelovi gljivice konzumiraju pri jedenju zaraženih žitarica, ona uzrokuje poremećaje živčanog sustava poput halucinacija i oslabljenu cirkulaciju.

Pepelnica je nametnik na vinovoj lozi koji može uzrokovati velike štete pri urodu. Sivi micelij gljivice vidljiv je na površini lista i ploda, a izgledom podsjeća na pepeo, zbog čega i nosi naziv pepelnica. Za razliku od peronospore, pepelnica se suzbija prskanjem sumpora po zaraženim dijelovima biljke.

# data[].attributes.body
Kvasci su jednostanične gljive koje ne stvaraju hife niti imaju micelij, a razmnožavaju se većinom nespolno, mitozom.Kvasci imaju široku primjenu u biotehnologiji, većinom zbog svojstva alkoholnog vrenja.
U procesu vrenja kvasci glukozu pretvaraju u etanol i ugljikov(IV) oksid, što se može koristiti pri dobivanju mnogih proizvoda.

# data[].attributes.body
U mješinarke svrstavamo velik broj vrsta plijesni.
Karakterističnog su izgleda, razgranate hife daju im bijeli, krzneni izgled i najčešće ih nalazimo na hrani.
Za čovjeka su vjerojatno najbitnija skupina zelenih plijesni i predstavnici roda Penicillium (kistac).
Alexander Fleming je 1928. godine slučajno otkrio antibakterijsku uporabu kistaca, bio je to prvi otkriveni antibiotik, a nazvao ga je penicilin.
Mnoge vrste plijesni koriste se u industriji hrane i za pripremu različitih vrsta sireva poput gorgonzole, camemberta ili brieja.

# data[].attributes.body
Algašice su izdvojena skupina gljiva koje su većinom prilagođene na nametnički način života.
Njihove hife ograđene su staničnom stijenkom od celuloze, za razliku od ostalih gljiva čija je stijenka građena od hitina.
Peronospora vinove loze nametnička je algašica koja uzrokuje infekciju vinove loze.
Zaraze peronosporom tradicionalno se tretiraju bordoškom juhom, mješavinom modre galice i gašenog vapna.