# data[].attributes.body
Kada: 2. prosinca 1805.

Gdje: Austerlitz, Paris, France

Sudionici: Francuska protiv Austrije i Rusije

Broj vojnika: Francuska - 70,000; Saveznici - 85,000

Ishod: Francuska pobjeda

Zašto: Napoleonova strategija je bila razdvajanje savezničkih snaga. Napad na središte Austerlitza omogućila mu je odlučujuću pobjedu u toj bitci.

Značaj: bila je to to najveća i najslavnija Napoleonova bitka, da zavara protivnike o svojim namjerama, lažirao je povlačanje svojih jedinica u panici i neredu, čak je predložio i pregovore o premirju; Požunski Mir (bio je potpisan između Napoleona i austrijskog cara Franje I, Austija se odrekla dijelova Austrije, Hrvatske i Italije ) uspostava francuske dominacije u Europi

# data[].attributes.body
Kada: 7. rujna 1812.

Gdje: blizu Borodina, Rusija

Sudionici: Francuska protiv Rusije

Broj vojnika: Francuska - 130,000; Rusija - 120,000

Ishod: uz velike gubitke Francuska je došla do Moskve, ali nije osvojila Rusiju

Zašto: Rusija nije poštovala kontinetalnu blokadu.

Značaj: Veliki gubici na obje strane, Moskva je pala, ali Napoleon nije uspio osigurati konačnu pobjedu

# data[].attributes.body
Kada: 16.-19. listopada 1813.

Gdje: Leipzig, Njemačka

Sudionici: Francuska protiv koalicijskih snaga (Rusija, Pruska, Austrija, Švedska)

Broj vojnika: Francuska - 198,000; Koalicija - 365,000

Ishod: Pobjeda koalicijskih snaga

Zašto: Bitka kod Leipziga dogodila se jer su europske sile, nakon Napoleonovog neuspjeha u Rusiji, formirale Šestu koaliciju kako bi ga konačno porazile.

Značaj: Ova bitka je označila početak kraja Napoleonove dominacije u Europi, jer su udružene europske sile uspjele poraziti njegovu vojsku.

# data[].attributes.body
Kada: 18. lipnja 1815.

Gdje: Waterloo, Belgija

Sudionici: Francuska protiv saveznika (Britanija, Pruska)

Broj vojnika: Francuska - 72,000; Saveznici - 118,000

Ishod: Savezničke snage pobijedile

Zašto: Napoleon je pokušao ponovno uspostaviti kontrolu nakon povratka s Elbe

Značaj: Kraj Napoleonove vladavine, progon na otok Sveta Helena

Bitka kod Waterlooa, koja se odvijala 18. lipnja 1815. godine, bila je posljednja bitka Napoleona Bonapartea. Napoleonova vojska suočila se s britanskom vojskom pod zapovjedništvom vojvode od Wellingtona i pruskim snagama pod zapovjedništvom Gebharda von Blüchera.

Napoleon je planirao uništiti saveznike prije nego što se njihove snage udruže, ali je doživio poraz zbog dolaska pruske vojske koja je oslabjela njegovo desno krilo. Ova bitka označila je kraj Napoleonove vladavine. Umro je u zatočeništvu na otoku Sveta Helena.

# data[].attributes.body
Kada: 18. rujna - 19. prosinca 1793.

Gdje: Toulon, Francuska

Sudionici: Republikanska vojska protiv rojalističkih pobunjenika i britanskih snaga

Broj vojnika: Oko 30,000 ukupno s obje strane

Ishod: Republikanska pobjeda

Zašto: Republikanska vojska je željela vratiti ključnu luku pod kontrolu Konventa

Značaj: Ova je bitka bila ključna za Napoleonov uspon, jer je tada mladi Napoleon Bonaparte, kao topnički časnik, pokazao svoje vojne vještine i strategiju. Opsada Toulona, odvijala se od 18. rujna do 19. prosinca 1793. godine tijekom Francuskih revolucionarnih ratova.

# data[].attributes.body
Kada: 14. - 15. siječnja 1797.

Gdje: Rivoli Veronese, Mletačka Republika (današnja Italija)

Sudionici: Francuska protiv Austrije

Broj vojnika: Francuska - 22,000; Austrija - 28,000

Ishod: Pobjeda Francuske

Zašto: Napoleon je želio osloboditi Mantovu i osigurati francusku kontrolu nad sjevernom Italijom i put prema Beču

Bitka kod Rivolija održana je 14. i 15. siječnja 1797. godine u blizini Rivoli Veronesea, u Mletačkoj Republici. Bila je to ključna bitka Napoleonove talijanske kampanje, gdje je Napoleonova vojska porazila austrijske snage koje su pokušavale razbiti opsadu Mantove. Nakon te bitke Napoleon je krenuo na Papinsku Državu i natjerao papu Pija VI. da Francuskoj Republici prepusti regije Romagnu, Bolognu, Avignon i Ferraru i plaća godišnji danak 30 miliona franaka.