# data[].attributes.body
Snak sammen to og to

# data[].attributes.body
https://www.verdensmaalene.dk/maal/7

1. Se filmen sammen og find i fællesskab 5 grunde til at vi bruger mere energi.

2. Hvad er bæredygtig energi?

3. Hvad er sort energi?

4. Hvad er off grid

5. Hvilken slags energi kan hjælpe de 600 millioner afrikanere som lever off grid

6. Gå ind på https://www.verdensmaalene.dk/maal/7 og læs om verdensmål nummer 7.

Prøv at få teksten læst op af app-writer

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Mellem 1990 og 2010 er antallet af personer med adgang til elektricitet steget med 1,7 milliarder, og da den globale befolkning fortsætter med at stige, vil efterspørgslen efter billig energi også blive større. En global økonomi, der er afhængig af fossile brændstoffer, og stigningen i udledningen af drivhusgasser skaber drastiske ændringer i vores klimasystem. Det har en synlig effekt på alle kontinenter.

Men der er sket et skift i retning af alternative energikilder, og i 2011 stod vedvarende energi for mere end 20 procent af den globale energiproduktion. Men hver femte person mangler stadig adgang til elektricitet, og da efterspørgslen bliver større, er der behov for en betydelig stigning i produktionen af vedvarende energi i hele verden.

Universel adgang til elekticitet til en overkommelig pris inden 2030 er lig med investeringer i rene energikilder som sol, vind og termisk. Vedtagelsen af omkostningseffektive standarder for en bredere vifte af teknologier kan også reducere det globale elforbrug fra bygninger og industri med 14 procent. Det svarer til omtrent 1,300 mellemstore kraftværker. Udvidelse af infrastruktur og opgradering af teknologi til at levere rene energikilder i alle udviklingslande er et essentielt mål, som både kan fremme væksten og hjælpe miljøet.

Bæredygtig energi er et af 17 verdensmål, som indgår i udviklingsdagsordenen for bæredygtig udvikling frem mod 2030. En integreret tilgang er afgørende for fremskridt på tværs af de forskellige mål.

Verdensmål 7 i delmål og indikatorer

Andel af befolkning, som primært anvender rene brændstoffer og ren teknologi.

# data[].attributes.attachment_link.description
Mellem 1990 og 2010 er antallet af personer med adgang til elektricitet steget med 1,7 milliarder, og da den globale befolkning fortsætter med at stige, vil efterspørgslen efter billig energi også blive større. En global økonomi, der er afhængig af fossile brændstoffer, og stigningen i udledningen af drivhusgasser skaber drastiske ændringer i vores klimasystem.

# data[].attributes.body
https://catalogues.frederiksen-scientific.dk/Frederiksen/Danmark/vedvarende-energi/?page=8

1. Hvad er fossile brændstoffer

2. Hvad er vedvarende energi

3. Nævne nogle vedvarende energikilder?

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
VERDENS ENERGIFORSYNING TRE ENERGIGRUPPER Der findes tre grupper af energikilder som anvendes idag: LAgerenergi Det er de energikilder, vi kalder de fossile brændsler oftest i form af kul, olie og gas. Fossile brændstoffer har været lageret i jorden i mange millioner af år, men findes kun i begrænsede mængder og vil derfor en dag være sluppet op. Fossile brændstoffer er organisk materiale, som døde planter og dyr. Der er rigtig mange kulstoffor bindelser i kul, olie og gas, og derfor får man m eget energi ud af deres forbrænding. Kulstoffet danner forbindelse med oxygen og dermed udleder CO 2 . CO 2 -neutral energi Det er de energikilder som bygger på det princip, at de ikke udsender mere CO 2 end de optager. Dette omfatter eksempelvis atomkraft og power-to-X. CO 2 -balancen er kommet i fokus fordi hele verdenen har fået øjerne op for hvad udledningen af drivhusgasser gør ved vores klima. Der er mange i verden der derfor er begyndt at stræbe efter en CO 2 -neutralitet og dette kan opnås ved at reducere energiforbruget fra transport, benytte vedvarende energi kilder eller kompensering af CO 2 -forbrug fx træplantning. Vedvarende energi Det er de naturlige energikilder, som kan udnyttes samtidig med at de vedligeholder sig selv og som i løbet af mange år ikke vil være sluppet op. De vigtigste er: Vandkraft, vindenergi, solenergi, geotermisk energi og energi fra biomasse. Det er en energiforsyning, som fremtidige generationer også har adgang til og som ikke skader vores omverden. I Danmark har vi en a mbition om i 2050 at være CO 2 -neutrale og producere nok vedvarende energi til at dække det samlede danske energiforbrug. I dag kommer 36,7% af vores energi fra vedvarende energikilder. 8 / frederiksen-scientific.dk
Side 7 ...Side 9

# data[].attributes.attachment_link.description
VERDENS ENERGIFORSYNING TRE ENERGIGRUPPER Der findes tre grupper af energikilder som anvendes idag: LAgerenergi Det er de energikilder, vi kalder de ­fossile brændsler oftest i form af kul, olie og gas. Fossile brændstoffer har været l­ageret i ­jorden i mange millioner af år, men findes kun i begrænsede mængder og vil ­derfor en dag være sluppet op.

# data[].attributes.body
Læs artiklen og noter alle de ord, som har noget med bæredygtighed at gøre.

# data[].attributes.attachment_link.title
Danmark: 67% af strømmen kommer fra vedvarende kilder

# data[].attributes.attachment_link.description
Læs om Danmarks imponerende energirevolution - 67% af strømmen kommer fra grønne kilder. Få de nyeste grønne energi nyheder hos EnergiNyheder.dk.

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=VBwf1sMkUdQ

# data[].attributes.attachment_link.title
Ud med olie: Her er fremtidens CO2-neutrale brændstof

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=djywGVHgMZY

Besvar spørgsmålene 2 og 2

1. Hvad tænker I om denne ide?

2. Find fordele og ulemper ved at opbevarer co2 i undergrunden

# data[].attributes.body
Hvordan fungerer det? Fordele og ulemper

# data[].attributes.body
Solenergi

Én times solenergi er nok til at dække hele verdens årlige energibehov, hvis vi ellers var i stand til at udnytte den optimalt. Der er et stort potentiale i solenergi, og på verdensplan er det den største energiressource på niveau med vindenergi. På en solskinsdag i Danmark skinner solen med en lyseffekt på 1000 Watt pr. m2, men der er stor forskel på, hvor meget solen skinner afhængig af årstiden og vejret. På en overskyet dag er effekten ca. 300 Watt pr. m2.

Det er smart at udnytte den energi, der er i solens stråler. Ifølge Teknologirådet ind-stråler solen årligt, hvad der svarer til energien i 100 liter fyringsolie på 1 m2 dansk jord.

Solenergi udnyttes grundlæggende på to måder

med solfangere for at producere varme

med solceller for at producere elektricitet

Kan I give eksempler på, hvordan man i andre lande udnytter solens energi?

# data[].attributes.attachment_link.title
Solenergi - læs mere om fordele og ulemper her | NRGI

# data[].attributes.attachment_link.description
Vil du vide mere om solenergi? Solen er vores rigeste vedvarende energikilde, som solceller bruger til at lave strøm. Læs mere hos NRGi her.

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=DFAl6Tca-hE

# data[].attributes.body
https://www.vivaenergi.dk/solceller-krav-til-hus

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Der er en række faktorer der har indvirkning for økonomien i et solcelleanlæg. Nedenfor er en liste over de vigtigste områder:

Dit hus har en tagflade der peger mod syd, sydvest eller sydøst. Bedste hældning er 20-45 grader.

Et fladt tag er også fint, da vi så monterer panelerne på skråstativer. Hvis der anvendes skråstativer, er der mulighed for at lægge panelerne mod syd, hvis der er plads nok til skyggeafstand. Et sydvendt anlæg kan lave ca. 70kWh / m2. om året. Vi kan også montere anlægget som et øst/vest vendt, hvilket ca. 115kWh / m2 om året.

Øst/vest vendte tage med hældning kan også benyttes. I dissse tilfælde monterer vi ca. 15% flere paneler op, og dermed får anlægget 15% længere tilbagebetalingstid, dvs. f.eks. fra 8 år til kun 9 år.
Er dit tag ikke egnet, så kan vi også placere anlægget pået stativ på jorden, hvilket nok kun er aktuelt, hvis du har en stor grund.

Du kan sætte nok paneler op til at dække hele dit eget strømforbrug. (ca. 140kWh pr. m2). Men der er også ide i at lave et mindre anlæg, der dækker noget af elforbruget.
4000kWh forbrug: ca.29m2
5000kWh forbrug: ca. 35m2
6000kWh forbrug: ca. 43m2
7000kwh forbrug: ca. 50 m2

Der må helst ikke opstå skygger på panelerne i dagtimerne (8-17).

Der ikke er tinglysning på huset eller i området, som betyder, at du ikke må have anlægget. (Det er der normalt ikke). Det er en god ide at spørge hos kommunen om det er iorden at sætte et solcelle anlæg op. Langt de fleste kommuner er positivt stemt for solcelleanlæg.

# data[].attributes.attachment_link.description
Der er en række faktorer der har indvirkning for økonomien i et solcelleanlæg. Nedenfor er en liste over de vigtigste områder: Dit hus har en tagflade der peger mod syd, sydvest eller sydøst. Bedste hældning er 20-45 grader. Et fladt tag er også fint, da vi så monterer panelerne på skråstativer.

# data[].attributes.body
Facts om solen:

Solen er 109 gange større end Jorden. Den er 1.392.700 kilometer i diameter og er 1000 gange tungere end alle solsystemets andre elementer tilsammen.

Solen består hovedsageligt af brint og helium, men selvom den er lavet af gas, vejer den alligevel 2,2 milliarder milliarder milliarder tons.

# data[].attributes.body
Solstorme bliver til nordlys

Solen udsender engang imellem kraftige solstorme. Bølger fra solstorme er store, magnetiserede gasskyer, som blandt andet skaber nordlys, når de rammer Jorden.

En kraftig solstorm kan også ødelægge satellitter og påvirke computere og elektronik på Jorden. I 1989 ramte en magnetisk sky fra en voldsom solstorm Jorden, og det nordlige Canada var uden strøm i 9 timer.

En ordentlig fætter

Solen er 109 gange større end Jorden. Den er 1.392.700 kilometer i diameter og er 1000 gange tungere end alle solsystemets andre elementer tilsammen. Solen består hovedsageligt af brint og helium, men selvom den er lavet af gas, vejer den alligevel 2,2 milliarder milliarder milliarder tons.

Vanvittig varmt om Solen

Solens indre er 15 millioner grader celcius. Ved overfladen er den ”kun” 5500 grader varm. Varmen bliver produceret ved, at brint- og heliumkerner smelter sammen ved den ekstreme temperatur i Solens indre.

Når solen slukker

Al den varme og energi, som solen spytter ud koster på kræfterne. Om cirka 5,5 milliarder år regner man med, at den vil have brugt alt brinten op. Så vil den paradoksalt nok udvide sig til det, man kalder en rød kæmpe, og formentlig svitse Jorden af.

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=seiyWowOFZk

# data[].attributes.body
Jordvarme er også solvarme

Jordvarme er faktisk en tredje måde at udnytte solens energi på. Et jordvarmeanlæg udnytter nemlig varmen i de øverste jordlag, som er blevet opvarmet af solen. En slange med væske graves ned i jorden, og en varmepumpe cirkulerer væsken i et lukket kredsløb, der opvarmes under jorden. Over jorden kan varmen bruges til opvarmning, inden væsken sendes ned i jorden igen for at blive opvarmet på ny. Selvom varmepumpen er drevet af el, producerer anlægget stadigvæk tre gange så meget energi, som det bruger. For hver kilowatt strøm det bruger, får man 3 kilowatt varme igen.

Varmepumper kan på samme måde udnytte solens opvarmning af luften, der blæses ind i huset, hvor det kan benyttes både til opvarmning af boligen og til vand, alt efter typen af varmepumpe.

# data[].attributes.body
https://www.ok.dk/privat/produkter/varmepumper/jordvarme?gclid=CjwKCAiAwc-dBhA7EiwAxPRylNINgmGGzgXlr5XcxqHQC1QInQ4tlqR0ibxf5nHxd0CVmhxat7TcixoCk_gQAvD_BwE&gclsrc=aw.ds

https://www.ok.dk/privat/produkter/varmepumper/vi-tilbyder/jordvarme/saadan-virker-det

1. Alle skal finde en artikel, podcast eller video om jordvarme, som vi ikke i forvejen har set.

# data[].attributes.body
Fordele og ulemper?

# data[].attributes.body
Vindenergi

Vind er en af de mest udbredte vedvarende energiformer i Danmark, og vi er ”verdensmester” i vind! Havvindmøller er en dansk specialitet, og i 1991 var Danmark det første land i verden, der rejste vindmøller på havet ved Horns Rev. Selvom flere lande producerer flere megawatt fra vind end Danmark, er vi stadig længst fremme med at integrere vindenergi i vores energisystem.

# data[].attributes.attachment_link.title
Hvor skal strømmen komme fra, når vinden ikke blæser?

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=SMxfNsuHqR0&t=2s

# data[].attributes.attachment_link.title
Fremtidens enorme havmøller skal bo på gule tømmerflåder

# data[].attributes.body
Fordele og ulemper?

# data[].attributes.body
I Danmark yder vandkraft et meget begrænset bidrag til den danske elproduktion, og potentialet er stærkt begrænset på grund af de geografiske forhold. Vi har ingen floder, men vi har tre vandkraftværker ved åerne. Det største er Tangeværket ved Gudenåen. Vandkraft bidrager kun med en tusindedel af vores samlede elproduktion.

Sådan virker vandkraft

Store vandfald, floder og dæmninger har meget kraft i sig. Den kraft kan man bruge til at drive vandturbiner. Fordelen ved vandkraft er, at den ikke forurener. Det er også gratis at udnytte vandet. Ulempen er, at rørene og dæmningerne ændrer landskabets udseende. For at lave dæmningerne må man skabe kunstige søer, hvor man oversvømmer store arealer med vand.

# data[].attributes.body
Fordele og ulemper

# data[].attributes.body
Intro til Atomkraft

Når man skal producere varme eller elektrisk energi til samfundet, kan det sket i et traditionelt kraftværk, som bruger træflis, halm, kul, olie eller gas som energikilde eller i et atomkraftværk, som bruger uran som energikilde. Miljøfolk har ofte kæmpet mod atomkraft på grund af det radioaktive affald og af frygt for atomulykker. I de senere år er holdningen dog ændret noget, fordi flere ser det som en mulighed for at få energi uden C02 udslip.

Forskellen er energikilden

Et atomkraftværk virker i princippet på samme måde som et almindeligt kulfyret kraftværk. Forskellen er, at energikilden er grundstoffet uran og ikke kul. I begge kraftværker bruges energien til at varme vand op, så der dannes damp under højtryk.

# data[].attributes.body
...en klump uran på størrelse med en golfbold kan producere nok energi til at dække et menneskes totale energiforbrug i et helt liv? Hvis der var tale om kul, skulle der bruges en mængde, der svarer til en stor fem etagers
bygning.

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=uQncwIGjhcs

Se videoen i fællesskab og snak om

# data[].attributes.body
https://www.dtu.dk/nyheder/alle-nyheder/hvad-stiller-man-op-med-udtjente-vindmoeller?id=adfd5ec2-ef40-450f-9968-9bdeebb58ebf

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Vindmøller er designet til at holde mindst 20 år. Men hvis de vedligeholdes ordentligt, kan de i mange tilfælde fungere langt ud over den estimerede levetid. Før eller siden bliver de dog så mærket af vind og vejr, at de må tages ud af brug. Og den tid er nu kommet for den første store generation af energiproducerende vindmøller.

De fleste dele af møllen kan uden problemer genbruges. Det er straks sværere med vingerne, som er fremstillet af kompositmaterialer bestående af glasfibre holdt sammen af en stærk lim som epoxy. Ifølge en opgørelse fra den europæiske vindkraftsammenslutning ETIPWind vil der i 2025 være omkring 66.000 ton udtjente vindmøllevinger i Europa, og i disse år arbejdes der intenst på at finde ud af, hvordan de kan få nyt liv i stedet for bare at blive deponeret. Det er nemlig ikke nogen særlig god idé at brænde dem som almindeligt affald, fordi det efterlader meget aske og mange glasfiberpartikler.

Udviklingsingeniør Justine Beauson er materialeforsker på DTU. Hun har i flere år beskæftiget sig med spørgsmålet om, hvad man stiller op med de udtjente vindmøllevinger. Justine kan bl.a. fortælle, hvordan møllevinger - eller forskellige dele af dem - er blevet brugt som spændende indretninger på legepladser og - i knust form - som forstærkning i beton, som fyld i støjdæmpende skærme og lignende.

"Men når det kommer til stykket, vil disse kreative idéer ikke være nok til at løse problemet. Man kan bygge legeredskaber af vingerne i et stykke tid, men på et tidspunkt skal disse også genanvendes. Og der vil stadig være mange vinger, som man skal gøre noget andet med. Vindmøller forbindes jo naturligt med bæredygtighed, og derfor skal man også finde bæredygtige løsninger på affaldsproblemet," siger hun.

En kompliceret konstruktion

Justine og hendes kolleger på DTU arbejder med problemet fra flere vinkler; både hvordan materialet skal bearbejdes for at få det mest værdifulde produkt til genbrug, og om man kan ændre i den nuværende opskrift på materialer til møllevinger, så de bliver nemmere at genanvende eller ligefrem kan blive bionedbrydelige.

En vindmøllevinge er en sindrig sammensætning af forskellige materialer, nøje designet efter, hvilken belastning de enkelte dele udsættes for, og hvordan man får vingen til at give størst muligt energiudbytte (se figur ovenfor).

Hele den sammensatte konstruktion, som en vinge udgør, er ikke nem at skille ad, når den er udtjent og helst skulle kunne indgå i et kredsløb frem for at ende på en losseplads. Det kan gøres ved at skære vingerne i mindre dele og udsætte dem for temperaturer på mindst 450 grader, såkaldt pyrolyse, hvor man brænder epoxyen af. Men i den proces reduceres styrken af glasfibrene.

"I den oprindelige vinge ligger glasfibrene pænt side om side i hele vingens længde, men når man neddeler vingen og bagefter nedbryder den ved hjælp af pyrolyse, bliver fibrene selvfølgelig kortere, og de kommer til at ligge hulter til bulter. Det er en dyr proces, som altså også forringer kvaliteten, så fibrene ikke kan bruges til nye vinger. Til gengæld vil de eventuelt kunne indgå i glasfiberprodukter til f.eks. tog og biler," fortæller Justine Beauson.

"Med en kemisk proces kan man bevare flere af fibrenes gode egenskaber. Men de kemiske stoffer er svære at genanvende og ikke særlig arbejdsmiljøvenlige. Desuden skal processen foregå i en reaktor med høj temperatur og højt tryk, så processen er alt i alt dyrere og mindre bæredygtig end pyrolyse."

Lang vej til en bæredygtig løsning

Glasfiberkompositter er altså ikke et særlig genbrugsvenligt materiale. Så måske skulle man gå en anden vej og finde et alternativ. Det arbejder Justine og hendes kolleger også med. Et projekt, Bio4Self, har f.eks. skabt meget opmærksomhed. Her var idéen at komme uden om problemet med at skille bestanddelene ad ved at skabe et kompositmateriale baseret på en enkelt plastpolymer, PLA, som ovenikøbet er udvundet af affald fra landbrugsproduktionen og bionedbrydelig.

Desværre er PLA-materialet for sprødt til vinger, men forskerne har ikke opgivet tanken om at udvikle brugbare biokompositter, måske med bambusfibre.

En mere radikal løsning, som Justine har i tankerne, er, at man kunne bruge enzymer til at 'spise' plastpolymeren, når vingen er brugt op. Men det vil kræve meget forskning at nå dertil, hvis det overhovedet er muligt.

DTU indgår i flere netværk, både danske og internationale, som fokuserer på recirkulering af møllevinger.

I et stort dansk projekt, DecomBlades støttet af Innovationsfonden, er ti partnere på tværs af industri og forskning gået sammen om at skabe bæredygtige og omkostningseffektive løsninger. Her vil man teste og opskalere de tre omtalte metoder: mekanisk knusning, anvendelse af knust vingemateriale til cementproduktion og pyrolyse.

"På nuværende tidspunkt opfylder ingen af løsningerne alle de krav, man med rette kan stille til miljø, sikkerhed og pris. Så jeg tror, vi skal finde en passende blanding af dem alle. Men vi må samtidig fortsat arbejde med hele kæden, fra materialer og fremstillingsprocesser til genbrug og recirkulering. Der er et stykke vej endnu," siger Justine Beauson.

# data[].attributes.attachment_link.title
Hvad stiller man op med udtjente vindmøller?

# data[].attributes.attachment_link.description
Vindmøller er designet til at holde mindst 20 år. Men hvis de vedligeholdes ordentligt, kan de i mange tilfælde fungere langt ud over den estimerede levetid. Før eller siden bliver de dog så mærket af vind og vejr, at de må tages ud af brug.

# data[].attributes.body
Fossile brændstoffer

Lagret solenergi

Fossile brændstoffer er primært kul, olie og naturgas. De er dannet for flere 100 millioner år siden af døde dyr og planter, der gradvist er presset sammen og udsat for et kæmpe tryk i jorden. Kul, olie og gas er derfor ”oplagret solenergi”, der via fotosyntesen blev optaget i urtidens dyr og planter, men da processen tager flere millioner år, er det ikke en vedvarende energikilde. Når lagrene af kul, olie og naturgas her på jorden er brugt op, er det slut!

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=HOVgS0JveAc

# data[].attributes.attachment_link.title
Vindmøllerne har et stort problem. Kan man løse det?

# data[].attributes.headline
Hvad bruger vi fossile brændstoffer til?

# data[].attributes.subject
Hvad bruger vi fossile brændstoffer til?

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=D_iCgW1FLnc

# data[].attributes.attachment_link.title
Fossile brændstoffer - Energi og strøm - Natur og teknologi på hovedet - NTPH

# data[].attributes.body
Økolariet

https://www.okolariet.dk/viden-om/energi

Dansk Energirådgivning

https://www.danskenergiraadgivning.dk/energiscreening/?gclid=Cj0KCQiAw9qOBhC-ARIsAG-rdn6DwYrZUKrTcAh_6lp1nIA-0khpED2Z4Gn_PHYEEECjDDp47tJZoecaAv71EALw_wcB

# data[].attributes.headline
Hvorfor har vi ikke Atomkraft i Danmark?

# data[].attributes.subject
Hvorfor har vi ikke Atomkraft i Danmark?

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=NuVcoRG0vZ0

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=DA6n-3s_zaE

# data[].attributes.body
https://www.youtube.com/watch?v=RIPuoTXy1cw

Hvad tænker du?

# data[].attributes.attachment_link.title
Skal vi have atomkraft i Danmark eller ej?

# data[].attributes.body
Gå sammen to og to Angel og Christoffer

Lav en kahoot om solen - 10 spørgsmål

https://kahoot.com/

# data[].attributes.body
Gå sammen to og to

Lav en kahoot om jordvarme - 10 spørgsmål

https://kahoot.com/

# data[].attributes.body
Gå sammen to og to Luna alene - Channa og Kenme

Lav en kahoot om vindenergi - 10 spørgsmål

https://kahoot.com/

# data[].attributes.attachment_link.description
Traditionel vandkraft skabes ved at udnytte den energi, der bliver skabt af faldende eller strømmende vand, såsom i floder og åer. På verdensplan er vandkraft en af de mest udbredte former for vedvarende energi, men i Danmark spiller den kun en lille rolle. I 2015 bidrog vandkraft med 0,1 procent af den samlede danske elproduktion.

# data[].attributes.body
Gå sammen to og to - Anna alene -

Lav en kathoot om vandenergi - 10 spørgsmål

https://kahoot.com/

# data[].attributes.attachment_link.description
VERDENS ENERGIFORSYNING TRE ENERGIGRUPPER Der findes tre grupper af energikilder som anvendes idag: LAgerenergi Det er de energikilder, vi kalder de ­fossi

# data[].attributes.body
1. Hvad tænker I om solcelleparker?

2. Kan vi placerer solcellerne andre steder?

# data[].attributes.attachment_link.title
Besøger en ATOM-REAKTOR på Amager (den kan ændre verden)

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
There is unequivocal evidence that Earth is warming at an unprecedented rate. Human activity is the principal cause.

While Earth's climate has changed throughout its history, the current warming is happening at a rate not seen in the past 10,000 years.

According to the Intergovernmental Panel on Climate Change (IPCC), "Since systematic scientific assessments began in the 1970s, the influence of human activity on the warming of the climate system has evolved from theory to established fact."¹

Scientific information taken from natural sources (such as ice cores, rocks, and tree rings) and from modern equipment (like satellites and instruments) all show the signs of a changing climate.

From global temperature rise to melting ice sheets, the evidence of a warming planet abounds.

The rate of change since the mid-20th century is unprecedented over millennia.

Earth's climate has changed throughout history. Just in the last 800,000 years, there have been eight cycles of ice ages and warmer periods, with the end of the last ice age about 11,700 years ago marking the beginning of the modern climate era - and of human civilization. Most of these climate changes are attributed to very small variations in Earth's orbit that change the amount of solar energy our planet receives.

The current warming trend is different because it is clearly the result of human activities since the mid-1800s, and is proceeding at a rate not seen over many recent millennia.1 It is undeniable that human activities have produced the atmospheric gases that have trapped more of the Sun's energy in the Earth system. This extra energy has warmed the atmosphere, ocean, and land, and widespread and rapid changes in the atmosphere, ocean, cryosphere, and biosphere have occurred.

Earth-orbiting satellites and new technologies have helped scientists see the big picture, collecting many different types of information about our planet and its climate all over the world. These data, collected over many years, reveal the signs and patterns of a changing climate.

Scientists demonstrated the heat-trapping nature of carbon dioxide and other gases in the mid-19th century.² Many of the science instruments NASA uses to study our climate focus on how these gases affect the movement of infrared radiation through the atmosphere. From the measured impacts of increases in these gases, there is no question that increased greenhouse gas levels warm Earth in response.

Scientific evidence for warming of the climate system is unequivocal.

Intergovernmental Panel on Climate Change

Ice cores drawn from Greenland, Antarctica, and tropical mountain glaciers show that Earth's climate responds to changes in greenhouse gas levels. Ancient evidence can also be found in tree rings, ocean sediments, coral reefs, and layers of sedimentary rocks. This ancient, or paleoclimate, evidence reveals that current warming is occurring roughly 10 times faster than the average rate of warming after an ice age. Carbon dioxide from human activities is increasing about 250 times faster than it did from natural sources after the last Ice Age.³

The Evidence for Rapid Climate Change Is Compelling:

Global Temperature Is Rising

The planet's average surface temperature has risen about 2 degrees Fahrenheit (1 degrees Celsius) since the late 19th century, a change driven largely by increased carbon dioxide emissions into the atmosphere and other human activities.4 Most of the warming occurred in the past 40 years, with the seven most recent years being the warmest. The years 2016 and 2020 are tied for the warmest year on record.5

Image credit: Ashwin Kumar, Creative Commons Attribution-Share Alike 2.0 Generic.

Ocean Acidification Is Increasing

Since the beginning of the Industrial Revolution, the acidity of surface ocean waters has increased by about 30%.13, 14 This increase is due to humans emitting more carbon dioxide into the atmosphere and hence more being absorbed into the ocean. The ocean has absorbed between 20% and 30% of total anthropogenic carbon dioxide emissions in recent decades (7.2 to 10.8 billion metric tons per year). 15, 16

Image credit: NOAA

Header image shows clouds imitating mountains as the sun sets after midnight as seen from Denali's backcountry Unit 13 on June 14, 2019. Credit: NPS/Emily Mesner
Image credit in list of evidence: Ashwin Kumar, Creative Commons Attribution-Share Alike 2.0 Generic.

Discover More Topics From NASA

# data[].attributes.attachment_link.description
Takeaways The rate of change since the mid-20th century is unprecedented over millennia. Earth's climate has changed throughout history. Just in the last 800,000 years, there have been eight cycles of ice ages and warmer periods, with the end of the last ice age about 11,700 years ago marking the beginning of the modern climate [...]

# data[].attributes.attachment_link.description
Svensk naturserie.
(Mitt i naturen)
Årets seerfilmvindere kåres. Vi genser sæsonens højdepunkter. Blandt andet besøger Anders Lundin den lukkede sikkerhedszone omkring det gamle atomkraftsværk i Tjernobyl, som er blevet forvandlet til en vildmark efter ulykken i 1986. Linda Olofsson undersøger, hvorfor cæsiumindholdet i vildsvin øges i Sverige. Joakim Odelberg dykker med flere meter lange citronhajer i Florida. Han oplever også et enestående møde med en jaguar i Pantanal i Brasilien. Udløber: 9. jul 2026

# data[].attributes.attachment_link.description
Du kan ikke søge, når du ikke er logget ind