# data[].attributes.headline
Kaujas par Jelgavu ( 1915.gada 27.aprīļa- 4.maijam)

# data[].attributes.subject
Kaujas par Jelgavu ( 1915.gada 27.aprīļa- 4.maijam)

# data[].attributes.body
1. Daugavgrīvas latviešu zemessargu bataljons izrādīja iniciatīvu aizstāvēt savu teritoriju un vienoti iesaistīties kara darbībā kopā ar savu tautu.

# data[].attributes.headline
nolemj dibināt strēlnieku vienības ( 1915.gada 1.jūnijā)

# data[].attributes.subject
nolemj dibināt strēlnieku vienības ( 1915.gada 1.jūnijā)

# data[].attributes.body
1915.gada 1.jūnijā notika sapulce kur sapulcējas 15 aicinātie, piemēram, viens no tiem bija J.Goldmanis. Sapulcē izskatīja jautājumus par latviešu nacionālo vienību izveidi Krievijas impērijas armijas sastāvā, tadējādi izveidoja latviešu strēlnieku bataljonus, kuri cīnijās par latvijas brīvību.

# data[].attributes.body
Kad 1915.gada jūlijā- augustā notika Rīgas grandiozākā evakuācija, kas sekmēja bēgļu gaitas un uz Krieviju tika evakuētas visas lielākās rūpnīcas kopā ar strādniekiem un aprīkojumu, kā arī daļa no latviešiem nonāca Krievijas impērijā, mobilizējoties un karojot Krievijas pusē. Taču tā bēgļu daļa, kas palika Latvijas teritorijā, vēlāk iestājās un cīnījās par neatkarīgu Latviju.

# data[].attributes.headline
Pirmo latviešu strēlnieku bataljona formēšana ( 1915.gada 27.augusts)

# data[].attributes.subject
Pirmo latviešu strēlnieku bataljona formēšana ( 1915.gada 27.augusts)

# data[].attributes.body
Tika pieņemta pavēle par latviešu strēlnieku bataljona formatēsanu.

# data[].attributes.headline
3.Kurzemes latviešu strēlnieku bataljons ierodas Nāves salā ( 1916.gada pavasaris)

# data[].attributes.subject
3.Kurzemes latviešu strēlnieku bataljons ierodas Nāves salā ( 1916.gada pavasaris)

# data[].attributes.body
3. Kurzemes latviešu strēlnieku bataljons nodarbojas ar pozīciju izbūvi un pretinieka izlūkošanu, kas sekmēja 800 cilvēku zaudēšanu.

# data[].attributes.body
Jānis Kalniņš bija komandieris, ģenerālis. Viņš kaujās tika vairākkārt ievainots un kontuzēts.

# data[].attributes.body
Ziemassvētku kaujas piedzīvotie zaudējumi, neveiksmes, mazo teritoriju ieguvumi, ļoti slikti ietekmēja Krievijas impēriju. Ziemassvētku kaujās savu varonību izrādīja latviešu strēlnieki, cīnoties un neatkāpjoties līdz pēdējam spēkam. Taču Krievijas impērijai šie mērķi nebija skaidri un tā lika Sibīriešu karaspēkam atkāpties. Tieši šī rīcība lika latviešiem zaudēt krietnu daļu uzsticību pret Krievijas impēriju un tās rīcībām.

# data[].attributes.body
Ļenins bija viens no aktīvākajiem komunisma ideju izsplatītājiem Krievijas impērijā. Ļenina ietekme nebija maza Latvijas tgeritorijā un latviešu strēlnieku vidū. Viņš pārliecināja daļu latviešu strēlnieku kļūt par "sarkanajiem" strēlniekiem- nostāties lielnieku pusē.

# data[].attributes.body
Boļševiki veic apsvērumu un gāž Krievijas pagaidu valdību Maskavā. Pie varas nāk lielnieki, viņiem palīdzēja arī latviešu sarkangvardi. Lielākā daļa no latviešu strēlniekiem, boļševikiem tika ietekmēti un nostājās lielnieku pusē un palīdzēja lielniekiem ieņemt daļu no Latvijas teritorijas.

# data[].attributes.body
Jukums vācietis boļševiku pusē nostājās pēc Oktobra revolūcijas. Iesaistoties Sarkanās armijas organizēšanā. Viņš ar laiku sāka pārliecināt citus latviešu strēlniekus, ieskaitot arī viņa pulku, iesaistīties boļševiku pusē.

# data[].attributes.body
Frīdrihs Briedis salīdzinot ar Jukumu Vācieti, iestājās pret boļševiku idejām un veikto apsvērumu. Frīdrihs Briedis vadīja sacelšanos pret boļševikiem un arī nodarbojās ar antiboļševistiskas propagandas izsplatīšanu latviešu strēlnieku vidū, tādā veidā pārliecinot "sarkanos" strēlniekus pārdomāt savu rīcību.

# data[].attributes.body
1918.gada 18 novembrī tiek izveidota jauna valsts- Latvija. Strēlniekiem un citiem, kas šaubītos par iestāšanos latviešu strēlniekos, pēkšņi ir redzams īsts mērķis- Latvijas neatkarība, kura ir jāsargā.

# data[].attributes.headline
Sarkanās armijas ienākšana Latvijā ( 1918.gada 22.novembris)

# data[].attributes.subject
Sarkanās armijas ienākšana Latvijā ( 1918.gada 22.novembris)

# data[].attributes.body
Jau 22.novembrī Sarkanā armija, ar latviešu strēlniekiem tās sastāvā, šķērsoja Latvijas robežu, pārliecinot citus strēlniekus nostāties lielnieku, boļševiku pusē, zem idejas par to, ka Latvija varfētu pastāvēt zem padomju Krievijas.

# data[].attributes.body
Kad Latvijā pastāvēja 3 Pagaidu valdības ar 3 dažādiem uzskatiem, Andrievs Niedra vadīja Latvijas pagaidu valdību, kura cīnijās par to, lai Latvijā baltvācieši būtu augstāki nekā citi. Niedra centās latviešu strēlniekus pivērst savām idejām, cerot iegūt latviešu strēlniekus savam mērķim.