# data[].attributes.body
Hvad kommer vi i tanke om, når vi tænker på ordet Hygiejne?

# data[].attributes.body
Vores uniform udstråler professionalisme. Derfor er det vigtigt vi er korrekt påklædt, da det er en del af vores faglighed.

# data[].attributes.body
Navn: Karla

Alder: 110 år

Bolig: Bor i egen bolig

Indsats: Bad en gang om ugen.

Livsstilsygdom: KOL

KOL => Kronisk Obstruktiv Lungesygdom, betegnelse for kroniske sygdomme i lungerne.

Obs. Karla kan bliver forpustet og få åndenød. Derfor er det vigtigt, at vi tager hensyn og holder pauser, da hun hurtigt kan bliver træt.

Funktionsevneniveau: Niveau 3, svære begrænsninger.

Borgeren deltager, og kan under forudsætning af omfattende hjælp udføre aktiviteten.

# data[].attributes.headline
Hygiejnedilemma (SSA-rollen i den faglige trekant)

# data[].attributes.subject
Hygiejnedilemma (SSA-rollen i den faglige trekant)

# data[].attributes.body
Vi støder på flere dilemmaer i forbindelse med hygiejne.

Fx. hvad gør vi, når Karla ikke ønsker at få skiftet hendes ble?

Hvad bør vi gøre?

Hvad kan vi gøre?

Hvad skal vi gøre?

Vi ved med vores faglighed, at hvis borgeren lægger med afføring og urin i bleen over længere tid, kan der fremkomme infektioner, UVI, sår og hudirritationer på grund af mikroorganismerne der trives i bleen.

Påvirke livskvaliteten for borgeren, hvis hun på grund af hendes dårlige hygiejne, må skærmes fra de andre borgere.

Hvornår griber vi ind? Kan man støtte/guide Karla således vi klædes bedre på, når der udføres nedre hygiejne.

Er det okay at tvinge hende, fordi vi fagligt kan argumentere at det er for hendes bedste.

# data[].attributes.body
For at bryde smitteveje og smittekæden er det vigtigt med god håndhygiejne.

Korrekt håndvask: Scan QR-koden, for at se, hvordan korrekt håndvask udføres.

Hvorfor håndvask? God hygiejne og håndvask forebygger smittespredning. Når vi vasker hænder med sæbe, løsner sæben snavs og mikroorganismerne, som skylles af hænderne. Derved forebygger vi at sprede smitte, da vores hænder er en smittevej. Ved at vaske reduceres risikoen for, at mikroorganismer bliver båret rundt på hænderne. Dette er en vigtig praksis for at forhindre spredning af infektioner og opretholde en god hygiejne.

Hvorfor spritte? Håndsprit er mere effektiv overfor mikroorganismer end vand og sæbe, og giver derved en bedste drab på mikroorganismer. Sprit med en alkoholprocent på 70-85 virker hurtigt på de fleste mikroorganismer.

Eksempel: Bleskift

Bleskift er forbundet med stor smitterisiko af mikroorganismer, og derfor er det vigtig med god håndhygiejne, så vi bryder smittekæden. Ved bleskift og nedre hygiejne kommer vi i tæt kontakt med kropsvæsker og smitteindgange.

Hvorfor vasker vi hænder: Vi vasker hænder både før og efter bleskiftet. Før bleskiftet for at undgå smitteoverførelse fra os, som personale, til borgeren.

Efter bleskift, da vi har været i tæt kontakt med mikroorganismer og har udført en uren opgave, hvor vi ikke skal videregive mikroorganismer. Men vi har jo haft handsker på: Korrekt, men der kan være usynlige små huller i handskerne, så de er ikke 100 procent beskyttende. Desuden er mikroorganismerne glade for et varmt og fugtigt miljø, så der sker vækst af mikroorganismer, mens handskerne bæres.

Vi anvender her vores viden om smittekæde og mikroorganismer, for at undgå at smitte os selv og andre.

# data[].attributes.headline
Hvad er værnemidler, og hvordan anvendes de? 

# data[].attributes.subject
Hvad er værnemidler, og hvordan anvendes de? 

# data[].attributes.body
Værnemiddel: Udstyr/beklædning der tjener til beskyttelse af os under udførelsen af en uren opgave.

Værnemidler forebygger, at vi ikke videregiver mikroorganismer eller selv bliver smittet.

Engangshandsker

Vores hænder (og ærmer) er reservoir for mikroorganismer, så ud over håndvask og spritte af, er det nødvendigt at anvende handsker for at afbryde smitteveje.

Det mest anvendte værnemiddel i plejen.

Engangsplastforklæde

Engangsovertrækskittel

Mundbind

Visir

OBS. Skoovertræk / futter er ikke et værnemiddel, da gulvet altid betragtes som urent.

Anvendes i disse situationer:

Personlig pleje såsom kropsvask, nedre / øvre hygiejne samt børstning af tænder og tandprotese.

Toiletbesøg

Kontakt med kropsvæsker, slim, opkast, afføring.

Kontakt med sår eller forbindinger.

# data[].attributes.body
Smittekæden er et redskab, vi fagperson kan anvende til at forebygge og undgå smitte med mikroorganismer i forbindelse med vores arbejde i plejen.

# data[].attributes.body
Fælles betegnelse for:

Bakterier

Virus

Svampe

Parasitter

Smitte - når der bliver ført mikroorganismer fra fx en syg person til en rask.

# data[].attributes.body
Stedet, hvor mikroorganismer lever og opholder sig.

Den syge person.

Spyt / Slim.

Urin / afføring / Blod.

Opkast.

Mad der ikke er opbevaret korrekt.

Hænder / under neglene.

Ærmer

Urent håndklæde

Urent vasketøj - vores arbejdstøj og vasketøj skal vaskes ved 60 grader, for at slå mikroorganismerne ihjel.

# data[].attributes.body
Det er her hvor mikroorganismerne kommer ud af vores system.

Udgange kan være følgende:

Næse / mund (Snot, slim og spyt)

Sår (betændelse og blod)

Rektum (afføring)

Urinrøret (Urin)

# data[].attributes.body
Måden hvorpå mikroorganismer overføres fra person til person

Der er flere smitteveje.

Direkte kontakt - håndtryk eller fysisk kontakt

Indirekte kontakt - overført via genstande, fx berøring af håndtag.

Dråbe/luft båret - ved dråbepartikler fx. nys.

Støv/luft båret - mikroorganismer der går i dvale (efterlader sporer).

Fødevarebåret smitte

Blodbåret

Insektoverført smitte.

# data[].attributes.body
Her, hvor mikroorganismerne finder deres vej ind i vores system.

Det kan ske gennem:

Øjne

Næse / mund

Sår, rifter i huden

Urinrøret

Vagina (skeden)

# data[].attributes.body
Den som får mikroorganismerne. Det kan være en svækket borger eller en med forringet /svækket immunforsvar.

# data[].attributes.body
Mikroorganismer er levende organismer, og har derfor brug for livsbetingelser ligesom os mennesker.

Livsbetingelserne forkortes TOPNV, og omfatter Temperatur, Oxygen, pH, Næring og Vand.

# data[].attributes.body
Temperatur skal ligge mellem 35 og 37 grader, for at bakterierne kan leve godt og formere sig.

Højere temperatur = sværere ved at overleve.

Lavere temperatur = formere sig langsommere.

100 grader dør bakterier - MEN ikke sporer (bakteriens hvilestilstand - når TOPNV igen er ideel, vågner de op).

# data[].attributes.body
Bakterier har brug for ilt for at kunne overleve.

Nogle kan dog overleve uden ilt, heriblandt stivkrampebakterien. Den er derfor anaerob (en organisme der kan leve uden ilt).

# data[].attributes.body
Bakterier vokser bedst ved pH-værdi på 7, som er en neutral værdi.

Ellers skal den ligge på under 4, hvor vi bevæger os i syre.

# data[].attributes.body
Bakterier har ligesom alle andre organismer brug for nærring for at overleve og formere sig. Nærringskilder er proteiner, fedtstoffer og kulhydrater, hvilket findes i organisk materiale.

Organisk materiale: mad, hud, hår, skæl, blod, slim, urin, afføring.

# data[].attributes.body
Vand er essentielt for bakteriernes trivsel og overlevelse.

# data[].attributes.body
Hår: Langt hår sættes op.

Smykker: Ure, armbånd, ringe og lange øreringe fjernes. Albuer, underarme, håndled og hænder skal være helt bare. Derfor må man heller ikke have lange ærmer på sin trøjer.

Neglelak: Neglelak er no go. Mikroorganismerne kan sidde fast i lakken.

Sko: Sunde og gode sko. Man står og går meget på en dag, så tænk på fødderne. Slidsikre sko, så vi ikke falder vi hjælper borgerne.

Uniform: Uniformen skal være knappet, den må ikke stå åben.

# data[].attributes.body
De hygiejniske principper omhandler fire emner, hvormed vi kan udføre god hygiejne for forbygge smitten af mikroorganismer.

Rent fra urent

Indefra og ud

Oppefra og ned

Afbrydelse af smitteveje

OBS: man må godt bryde de hygiejniske principper. Det må man ved nedre hygiejne, når man vasker bagpå. Der går man fra urent til rent.

# data[].attributes.body
Vi arbejder altid fra rent til urent.

I praksis betyder det:

fx. vi starter rengøringen med håndvasken, dernæst toilettet og sidst gulvet (da gulvet altid betragtes som urent).

Ved bad: start ved ansigtet (rent) og bevæg ned mod fødderne (urent). (Husk at anvende separate vaskeklude og håndklæder til forskellige dele af kroppen. Håndklæder kan nemlig være reservoir for mikroorganismer).

Rene områder skal forstås som områder med forholdsvis få mikroorganismer.

# data[].attributes.body
Indefra og ud:

Fx ved ansigtsvask starter man fra næsen og arbejde ud mod ørerne for at undgå at sprede potentielle mikroorganismer mod næse og mund, som er smitteindgange.

# data[].attributes.body
Oppefra og ned:

Fx. når vi gør rent eller vasker en borger, starter vi oppefra og bevæger os ned. Dette hjælper med at forhindre overførsel af mikroorganismer fra kroppens nedre dele til rene områder.

Fx. I rengøring starter man med lamper og gulvet til sidst.

# data[].attributes.body
Afbrydelse af smitteveje:

Vi har kendskab til smittekæden, og ved derfor hvordan mikroorganismerne overføres = smitteveje.

Derfor udfører vi håndhygiejne inden nedre hygiejne eller når vi udfører sårpleje.  Vi har en viden, om hvornår vi anvender værnemidler for at udgå viderebringe smitten, når vi forlader en borger for at gå videre til den næste.