# data[].attributes.headline
Середньовічне королівство

# data[].attributes.subject
Середньовічне королівство

# data[].attributes.headline
Про правителів варварських королівств

# data[].attributes.subject
Про правителів варварських королівств

# data[].attributes.headline
Станово-представницькі монархії

# data[].attributes.subject
Станово-представницькі монархії

# data[].attributes.body
Станово-представницька монархія — форма правління, централізована держава, у якій влада монарха спирається на станово-представницькі органи влади, станово-представницька монархія є проміжним ступенем між монархією періоду феодальної роздробленості та абсолютною монархією.

# data[].attributes.headline
Централізація влади

# data[].attributes.subject
Централізація влади

# data[].attributes.headline
Особливості  влади

# data[].attributes.subject
Особливості  влади

# data[].attributes.body
Король був законодавцем і головним суддею — принаймні відомо, що володар особисто засуджував до страти деяких підданих.

Королю були підкорядковані військо та флот. Але фактичне його становище, як командувача, залежало насамперед від особистих талантів та якостей

# data[].attributes.headline
Організація влади на місцях

# data[].attributes.subject
Організація влади на місцях

# data[].attributes.body
Влада у «Варварських королівствах» належала ватажкам «варварських» племен які проголошували себе самостійними володарями — королями, які стояли на чолі держави та з 442 року мали необмежену владу.

В той час усталеного правила престолонаслідування — сини короля, в принципі, мали пріоритетне право на престол, але знать цілком могла запропонувати іншу, власну кандидатуру.

# data[].attributes.headline
Феодальна роздробленість

# data[].attributes.subject
Феодальна роздробленість

# data[].attributes.body
У ХІ-ХІІ ст. більшість країн Європи пережили період феодальної роздробленості. Це було пов’язано з тим, що інколи королі передавали свої владні функції наближеним особам на місцях, деякі з них закріпили за собою посади й привілеї як спадкові. Все це послаблювало центральну владу, призводило до феодальних воєн, адже звичай дозволяв вступати у васальну залежність до кількох сеньйорів.

# data[].attributes.headline
Розвиток міст

# data[].attributes.subject
Розвиток міст

# data[].attributes.body
Середньовічні міста виникали, як правило, на перетині торгових шляхів, біля бродів, мостів, переправ через ріки, тобто в тих місцях, де може знайтись покупець на ремісничі вироби. Часто маленькі містечка наче ховалися від негараздів в тіні замка великого і сильного сеньйора.

# data[].attributes.headline
Податкова система

# data[].attributes.subject
Податкова система

# data[].attributes.body
Данина — вид податку, відомий у Середньовічній Європі з часів експансії норманів. Спочатку нерегулярний, а потім регулярний відкуп міст, монастирів або феодалів, що їх примусили сплачувати пірати нормани-вікінги.

# data[].attributes.body
У них була вся влада, вони вирішували долю народу, судили

# data[].attributes.headline
загроза війни

# data[].attributes.subject
загроза війни

# data[].attributes.body
Середньовічні війни — це збройні конфлікти, що проходили в період між Падінням Західної Римської імперії та початком Доби великих географічних відкриттів.

У Середньовіччі панівною суспільно-економічною системою був феодалізм. Тобто тепер населення ділилося на землевласників та тих, хто працювали на цій землі, був створений новий клас — лицарство. Це докорінно змінило вигляд війська. Відтепер кожен феодал мав власну маленьку армію, що супроводжувала його під час війни. Однак були й інші типи військ, що могли протистояти лицарській армії

# data[].attributes.headline
підтримка дрібних феодалів

# data[].attributes.subject
підтримка дрібних феодалів

# data[].attributes.body
В свою чергу сеньйор зобов’язувався захищати й підтримувати васала, піклуватися про його володіння.