# data[].attributes.body
Daugavgrīvas cietokšņa zemessargi.

Zemessargu varonīgās cīņas iedvesmoja latviešu inteliģences un politiskās aprindas cīnieties par latviešu nacionālo militāro formējumu radīšanu.

# data[].attributes.attachment_caption
Latviešu strēlnieku organizācijas komitejas priekšsēdētāja vietnieks Krievijas Valsts domes deputāts

# data[].attributes.body
1915. gada 1. jūnijā notika sapulce, kurā sapulcējās 15 aicinātie valsts domnieki, tajā skaitā J.Zālītis, dalībnieku vidu izvērsās plašas idejas par latviešu vienību dibināšanas ideju.

Zālītis neticēja plašai tautas atsaucībai un ierosināja veikt aptauju

Karaspēka izveidošanās latviešiem potenciāli var būt milzu solis pretī savas neatkarīgas valsts izveidošanai.

# data[].attributes.headline
Pavēle par strēlnieku bataljonu formēšanu 1915.g.

# data[].attributes.subject
Pavēle par strēlnieku bataljonu formēšanu 1915.g.

# data[].attributes.body
1915. gada 17.jūlijā frontes komandieris bija devis principiālu piekrišanu formēt latviešu vienības, solot latvisku komandas valodu, latviskus uzrakstus uz kaujas karogiem un sevišķas krūšu nozīmes.

Saglabājās cerības arī uz politiskām reformām. Latviešu sabiedrībā ziņa par savu militāro vienību formēšanu radīja līdz tam neredzētu nacionālu pacēlumu.

# data[].attributes.headline
Uzsaukums "Pulcējaties zem latviešu karogiem'' 1915.g. 

# data[].attributes.subject
Uzsaukums "Pulcējaties zem latviešu karogiem'' 1915.g. 

# data[].attributes.body
1915. gada 10. augustā prese publicēja rakstnieku K. Skalbes un A. Ķeniņa sacerēto un abu latviešu Valsts domes deputātu pirms desmit dienām parakstīto uzsaukumu latviešu tautai par nacionālo karaspēka vienību izveidošanu.

Latviešu pulki kalpos Latvijas atkarošanai un aizstāvēšanai, lai tā arī turpmāk zeltu, kā nešķirama varenās Krievijas daļa.

# data[].attributes.headline
Brīvprātīgo pieņemšanas komisijas darbības sākums 1915.g.

# data[].attributes.subject
Brīvprātīgo pieņemšanas komisijas darbības sākums 1915.g.

# data[].attributes.body
Pirmajās brīvprātīgo reģistrēšanas dienās iedzīvotāju atsaucība bija negaidīti liela un pieņemšanas komisijai vajadzēja papildināt savas rindas ar jauniem darbiniekiem. 12. augustā trīs stundu laikā pieteicās vairāk nekā pusotra simta brīvprātīgo. Starp tiem brīvprātīgajiem bija daudz nepilngadīgu jauniešu un pat sieviešu. Brīvprātīgo vecumu nemaz tik rūpīgi nepārbaudīja un bataljonos nonāca daudz jauniešu, kas vēl nebija sasnieguši 17 gadu vecumu. Daudziem brīvprātīgajiem nebija dokumentu, daži ar asarām acīs lūdza tos uzņemt bataljonos.

Brīvprātīgie vēlas kalpot Latvijas atkarošanai un aizstāvēšanai, nezinot, kas viņus karalaukā sagaidīs.

# data[].attributes.body
Pēteris Dardzāns par F. Briedi: „Kā kareiviska diženuma, drosmes un uzupurēšanās cēls simbols Fr. Briedis ir iegājis latviešu tautas sirdī un kā sargeņģelis to pavadīs paaudžu paaudzēs. (..) Šo divu dažādo īpašību sadarbība vienā personā arī ir tā brīnumatslēga, kas izskaidro Fr. Brieža sekmes kaujas laukos un to valdzinošo iespaidu, kādu Fr. Briedis radīja savu cīņas biedru un plašākas tautas prātos un sirdī.”

Labi pulkveži, kas paliek tautas sirdī motivē strēlniekus turpināt cīnīties kaujās.

# data[].attributes.headline
Kurzemes latviešu strēlnieku bataljons ierodas Nāves salā 1916.14.IV

# data[].attributes.subject
Kurzemes latviešu strēlnieku bataljons ierodas Nāves salā 1916.14.IV

# data[].attributes.body
1916. gada pavasarī latviešu strēlniekus nosūtīja aizstāvēt “Nāves salu”. Līdz pat rudenim šajās pozīcijās pārmaiņus cīnījās 2. Rīgas un 3. Kurzemes latviešu strēlnieku bataljons. Kaujas šeit bija ļoti intensīvas, vācieši vairākkārt pielietoja indīgās gāzes. Par izrādīto varonību kaujās Nāves salā strēlnieki saņēma augstākos Krievijas impērijas apbalvojumus, bet pēc kara beigām 16 latviešu strēlnieki saņēma arī augstāko Latvijas militāro apbalvojumu – Lāčplēša Kara ordeni.

Latvijas vēsturē Nāves sala ir saglabājusies kā izcilas pašaizliedzības, izturības un varonības simbols. Strēlniekiem bija atrasta jauna varonības sajūta un spēja uzvarēt citās kaujās.

# data[].attributes.body
Aizkustinoša bija iemīļotā komandiera atvadīšanās no strēlniekiem, kuri asarām acīs zvērēja viņu atriebt. Strēlnieki bija dusmu pilni un gatavi atriebt savus komandierus un tautu.

# data[].attributes.body
Ziemassvētku kaujas un tām sekojošās Janvāra kaujas bija traģiskākā un vienlaikus viena no varonīgākajām latviešu strēlnieku vēstures lappusēm.

Latvijas strēlnieki paveica to ko nebija spējusi neviena krievu vienība Rīgas frontē. Būdami apvienoti, strēlnieki ir ļoti spēcīgi.

# data[].attributes.headline
AUGUSTS ERNESTS MISIŅŠ (1863-1940), ĢENERĀLIS

# data[].attributes.subject
AUGUSTS ERNESTS MISIŅŠ (1863-1940), ĢENERĀLIS

# data[].attributes.body
Misiņam ir vislielākie nopelni vācu frontes pārraušanā 23. decembrī 1916.g..

# data[].attributes.headline
Pretlielinieciskie spēki ieņem Rīgu 1919.22.V

# data[].attributes.subject
Pretlielinieciskie spēki ieņem Rīgu 1919.22.V

# data[].attributes.body
1919. gada 22. maija agrā rītā pretlielinieciskie spēki pārgāja uzbrukumā Rīgas frontē. Vāji apgādāto, apmācīto un demoralizēto Padomju Latvijas armijas pulku pretestība ātri tika salauzta. Latviešu strēlnieku pulki izrādīja tikai simbolisku pretestību ienaidniekam un bēga no kaujas lauka. Liela daļa strēlnieku padevās vai dezertēja no savām vienībām.

Strēlnieki vairs nevēlējās cīnīties un dēļ viņu bēgšanas šajās represijās cieta daudz nevainīgu cilvēku, lielākajā skaitā latvieši.

# data[].attributes.body
Ģenerālis Radziņš ir aizvien piederējis karavīriem, kas dzimtenes sargvietā stāvējis ar drošu zobenu un asu spalvu.

Latvju tauta ir daudz pateicības parādā ģenerālim Radziņam par samērā īsā laikā sasniegtām uzvarām.

# data[].attributes.body
Vairāk kā divsimts „veco” strēlnieku jau pēc Neatkarības kara noslēguma saņēma augstāko Latvijas militāro apbalvojumu – Lāčplēša Kara ordeni, Latvijas Republikai uzsverot strēlnieku ieguldījumu neatkarības izcīnīšanā.

Strēlnieki apvienoja tautu ar savu varonību.