# data[].attributes.attachment_caption
Lozinke: Koristi različite i duge lozinke za svaki račun .2FA: Uključi dvostruku provjeru (kod na mobitelu) gdje god možeš. Sumnjivi linkovi: Ne klikaj na poveznice u SMS-u ili mailu koji traže "hitnu prijavu" (klasičan phishing). Ažuriranja: Odmah instaliraj nadogradnje mobitela i aplikacija – one krpaju rupe. Javni Wi-Fi: Ne ulazi u banku ili mail dok si na besplatnom internetu u kafiću bez VPN-a.  Savjeti kako se zaštititi na internetu- Ana Dokić, ¸1.RPE

# data[].attributes.headline
Savjeti kako se zaštititi i ponašati na internetu

# data[].attributes.subject
Savjeti kako se zaštititi i ponašati na internetu

# data[].attributes.attachment_caption
                                                                                                               Nikolina Benko, 1.RPE                                                                                                                  

# data[].attributes.headline
SAVJETI KAKO SE SAČUVATI OD OPASNOSTI NA INTERNETU

# data[].attributes.subject
SAVJETI KAKO SE SAČUVATI OD OPASNOSTI NA INTERNETU

# data[].attributes.body
Ne dijeli osobne podatke i fotografije s nepoznatima.

Ne odgovaraj na sumnjive poruke, linkove i e-mailove.

Koristi jake lozinke i redovno ih mijenjaj.

Postavi privatnost na društvenim mrežama.

Ako doživiš prijetnje ili uznemiravanje, prijavi i zatraži pomoć.

# data[].attributes.attachment_caption
Lozinke su ključ: Koristi duge i različite lozinke za svaki račun te obavezno uključi dvofaktorsku autentifikaciju (2FA).                                                   Misli prije klika: Nikad ne otvaraj sumnjive linkove u e-mailovima ili porukama, čak i ako dolaze od  "prijatelja" (možda mu je profil hakiran).                       Privatnost profila: Postavi svoje profile na društvenim mrežama na "Private" i prihvaćaj samo ljude koje poznaješ uživo.        - Napisala :  Viktoria Čolak   

# data[].attributes.headline
Kako se sačuvati na internetu ? - Savjeti                                                        

# data[].attributes.subject
Kako se sačuvati na internetu ? - Savjeti                                                        

# data[].attributes.attachment_caption
1. Razmisli prije nego što nešto objaviš. 2. Poštuj druge 3. Ne širi neprovjerene informacije. 4. Čuvaj tuđu privatnost 5. Ne sudjeluj u cyberbullyingu 6. Budi odgovoran za svoje riječi 7. Zaštiti i sebe                                                                                                                                                                        Napisao: Matej Nerovčić, 1RPE

# data[].attributes.attachment_caption
Koristiti složene lozinke i nikada ih ne otkrivaj stranicama.  Paziti koje internetske stranice otvaraš.   Oprezno koristiti javna računala.  Dobro paziti što objavljuješ. Paziti svoje uređaje- Matea Meter 1.RPE                                                                                                                      

# data[].attributes.attachment_caption
Različite lozinke: Nikada ne koristi istu lozinku za dva računa. Koristi Password Manager da ih ne moraš pamtiti. Dvostruka provjera (2FA): Uključi potvrdu putem mobitela za e-mail i društvene mreže. To je najjača barijera protiv hakera. Ne klikaj na linkove: Banke i dostavne službe nikada ne šalju SMS-ove s linkovima za unos podataka o kartici. To je Phishing prevara. Ažuriraj sve: Crvena točkica za nadogradnju sustava znači sigurnosnu zakrpu. Instaliraj je odmah. Pazi na javni Wi-Fi: Na besplatnim mrežama ne upisuj lozinke i ne plaćaj karticom.  Savjeti kako se ponašati na internetu- Martina Atlija, 1.RPE

# data[].attributes.headline
Savjeti kako se zaštititi i ponašati na internetu

# data[].attributes.subject
Savjeti kako se zaštititi i ponašati na internetu

# data[].attributes.attachment_caption
Zaštitite se na internetu snažnim lozinkama, dvostrukom autentifikacijom i redovitim ažuriranjem softvera; budite oprezni s phishing e-mailovima i sumnjivim linkovima; dijelite osobne podatke pažljivo, osobito na društvenim mrežama; koristite antivirusni program i VPN, te izbjegavajte nesigurne javne Wi-Fi mreže kako biste spriječili krađu podataka i malver - Napisala: Katja Srbić

# data[].attributes.attachment_caption
Poštuj druge

Komuniciraj ljubazno, čak i kad se ne slažeš.

Ne vrijeđaj, ne širi govor mržnje.

Ne učestvuj u cyberbullyingu (online zlostavljanju).Pazi na prevare

Ne klikaj na sumnjive linkove.

Provjeri izvor informacija prije nego što nešto podijeliš.

Ako nešto zvuči predobro da bi bilo istinito – vjerovatno su prevara.

# data[].attributes.attachment_caption
1. Ne dijeli tuđe fotografije bez njihovog dopuštenja                                       2. Ne piši ružne komentare                                                                                  3. Ne predstavljaj se lažno                                                                                 4. Ne širi lažne informacije                                                                                 5. Ne sudjeluj u cyberbullyingu                                                                      Ema Grubišić, 1.RPE

# data[].attributes.attachment_caption
Lozinke i prijava: Koristite kombinaciju velikih/malih slova, brojeva i znakova. Ne koristite iste lozinke za različite servise. Ažuriranje sustava: Redovito ažurirajte operativni sustav (Windows, Android, iOS), preglednike i aplikacije radi sigurnosnih zakrpa.Oprez s e-mailovima i porukama: Ne klikajte na linkove i ne otvarajte privitke od nepoznatih pošiljatelja (zaštita od phishinig-a i zlonamjernog softvera). Sigurnost na mrežama: Izbjegavajte korištenje otvorenih, javnih Wi-Fi mreža za osjetljive radnje. Koristite sigurne aplikacije za komunikaciju (npr. Signal). Zaštita osobnih podataka: Ne dijelite adrese, brojeve telefona ili OIB na nepoznatim stranicama. Privatnost: Provjerite postavke privatnosti na društvenim mrežama i ograničite tko može vidjeti vaše objave.                     Rahela Filaković 1.rpe

# data[].attributes.attachment_caption
Čuvaj lične podatke: Ne dijeli adresu, broj telefona ili druge privatne informacije; koristi nadimke i budi oprezan s nepoznatim osobama online.Koristi jake lozinke i 2FA: Kombinuj slova, brojeve i simbole, ne ponavljaj lozinke i koristi password manager.Pametno koristi društvene mreže: Podesi privatnost, ne prihvataj nepoznate kontakte i izbjegavaj sumnjive linkove.Razmišljaj prije klika: Prepoznaj prevare poput lažnih nagrada, provjeri e-mail adrese i ne preuzimaj datoteke iz neprovjerenih izvora.Reagiraj na prijetnje ispravno: Ne odgovaraj napadačima, sačuvaj dokaze, blokiraj i prijavi, a u ozbiljnim slučajevima kontaktiraj nadležne službe - Noa Demeter, 1.RPE

# data[].attributes.body
1. Zaštita na internetu važna je za sigurnost osobnih podataka.
2. Jake i različite lozinke smanjuju mogućnost prijevara.
3. Sumnjive poruke i poveznice treba izbjegavati.
4. Redovita ažuriranja uređaja povećavaju sigurnost.
5.Oprezno korištenje društvenih mreža štiti privatnost.

Petar Ivanković 1.Rpe

# data[].attributes.attachment_caption
Ne komuniciraj s nepoznatim osobama na internetu. Ne objavljuj tuđe fotografije bez dozvole te osobe.         Ne dijeli svoje osobne podatke javno.                                Ako je opasnost prisutna, prijavi ju i zatraži pomoć.                         Odgovorno ponašanje i opreznost su ključ sigurnosti na internetu.                                                                                Ana Koleno, 1. RPE

# data[].attributes.attachment_caption
 Koristite različite, složene lozinke za svaku uslugu i mijenjajte ih svaka 2-3 mjeseca.  Ne otvarajte sumnjive e-mailove, privitke ili poveznice. Provjeravajte pošiljatelja prije unosa podataka. Instalirajte antivirusni/antimalware softver i redovito ažurirajte operativni sustav i aplikacije. Postavite visoke postavke privatnosti i izbjegavajte dijeljenje osjetljivih podataka poput adrese ili broja telefona. napisao: Noa Šokac

# data[].attributes.attachment_caption
Poštuj tuđu privatnost, Budi pristojan online, Koristi jake lozinke, Pazi što objavljuješ, Poštuj druge i ne vrijeđaj, Komuniciraj ljubazno na internetu.                              Klara Jozić, 1.RPE

# data[].attributes.attachment_caption
Djeca uče o internetu promatrajući odrasle, zato je najbolji početak otvoren razgovor. Umjesto da im samo postavljate zabrane, objasnite zašto su određena pravila važna. Kad dijete razumije rizike, lakše će donositi pametne odluke i kad vas nema u blizini.                                                                               Bartol Sartić 1.a

# data[].attributes.attachment_caption
-Roditelji trebaju djeci objasniti kako se treba čuvati na internetu i trebaju znati šta djeca rade i koga i sto prate.                                                                                                    -Roditelji moraju imat lozinke od dječijih računa i djeca nesmiju mijenjati sami lozinke.                                               Niko Randelj-1.a

# data[].attributes.attachment_caption
1.Redovno pričajte o tome što rade online, koje aplikacije koriste i s kim razgovaraju.                                2.Objasnite kako izgledaju sumnjive poruke i lažni profili.                                                                                      3.Dogovorite koliko vremena smiju provoditi online.         4.Objasnite što je cyberbullying i kako ga prepoznati.        Karla Spasenovski 1.a

# data[].attributes.attachment_caption
1. Redovito razgovarajte s djecom o tome što rade na internetu,                                2. Dogovorite koja su web-mjesta i aplikacije dopuštene                               3. Naučiti ih ne dijeliti osobne podatke i koristiti jake lozinke                                 4. Razgovarajte o mogućim opasnostima na internetu                                   5. Postavite profil na "privatno" ako dijete koristi društvene mreže  Ekaterina Tot, 1.a GIM

# data[].attributes.attachment_caption
Da bi se vaša djeca sigurno koristila internetom i kako se ne bi dovela u opasnost važno je da: razgovarate s njima, imate nadzor nad onime što gledaju, da provjeravate njihovu aktivnost, ograničite sadržaj i prilagodite ga dobi djeteta, educirajte ih o važnosti sigurnosti na internetu (da ne dijele javno osobne podatke).  Napisala: Larisa Simić, 1.b                                                                                                                                                                                                                                                                  

# data[].attributes.attachment_caption
Evo nekoliko načina za očuvanje sigurnosti djece na internetu: Educirajte djecu o privatnosti na internetu, koristite roditeljski nadzor(Parents Lock), budite im uzor, postavite jasna pravila i ograničenja(ne zabrane već ograničenja), postavite djeci jake lozinke i objasnite zašto su potrebne.-Lilian Jagić 1.B 

# data[].attributes.attachment_link.readable_text
Svako ima nešto vrijedno za ukrasti, a hakeri će uvijek tražiti priliku, bez obzira na geografiju (Reuters)

Vrijeme koje hakeri provedu neotkriveni unutar mreže mete se produžilo, čime im se pruža mogućnost da obave kompleksne napade i naprave još više štete kompanijama u čiju mrežu su prodrli, pokazalo je istraživanje sigurnosnih stručnjaka kompanije Sophos.

Na osnovu analize cyber incidenata koji su se prošle godine desili širom svijeta i u različitim granama industrije, stručnjaci iz Sophosa su došli do zaključka da hakeri u prosjeku ostaju neprimijećeni 15 dana, što je povećanje u odnosu na 2020. godinu, kada su cyber kriminalci ostajali neprimijećeni u napadnutim sistemima 11 dana.

U osnovi, to ukazuje da su njihove zlonamjerne aktivnosti sve sofisticiranije jer duži period neprimijećeno mogu da "posmatraju" korisnike, kradu podatke i obave pripreme za malware i ransomeware napade, upozoravaju stručnjaci.

Kako se u godinu dana produžilo vrijeme u kojem hakeri ostanu neprimijećeni postavilo se pitanje da li ćemo doći u situaciju da će ovi periodi biti izuzetno dugotrajni ili da ih uopće nećemo moći detektirati, što bi značilo da će zlonamjerni stručnjaci moći neopaženo krasti podatke ili činiti druge maliciozne radnje bez ikakvog straha.

Srećom, "pozitivci" odnosno stručnjaci koji se borbe protiv ovakvih upada uspijevaju da se nose s ovakvim napadima, gdje ima želje i mogućnosti, govore sagovornici Al Jazeere.

Bojan Ždrnja, viši savjetnik za informatičku sigurnost kompanije Infigo IS, specijalizirane za pružanje profesionalnih usluga u području informatičke sigurnosti, ističe da zapravo, kada se pogledaju statistike na duži vremenski rok može se vidjeti da se vrijeme u kojem hakeri ostaju neprimijećeni (takozvani dwell time) u biti čak i smanjuje, iako se i dalje radi o velikoj brojci.

Dugotrajni upadi

Prema njegovim riječima, prije nekoliko godina znalo se desiti da hakeri neotkriveni budu mjesecima prisutni na sistemima.

"S obzirom da se Infigo bavi i analizom incidenata i forenzikom, i sami smo bili u mogućnosti rješavati slučajeve gdje su velike firme iz regije bile kompromitirane i gdje smo nakon analize otkrili da je inicijalni prodor bio mjesecima prije aktivnosti korisnika", govori Ždrnja.

U ovom trenutku, dodaje, glavni problem je taj što većina firmi zaostaje u implementaciji sistema koji bi im omogućili dobru vidljivost na cijelom IT nivou, a pogotovo na radnim stanicama zaposlenika, koje su obično prvi korak u modernim napadima.

"Iako su hakerske metode sve bolje, potrebno je znati da niti jedan haker nije 'savršen' u smislu da će uvijek napraviti nekakvu grešku - ako je sustav koji omogućava vidljivost dobro postavljen, to je trenutak u kojem ga moramo detektirati", govori Ždrnja.

Ključ brze reakcije je povećanje vidljivosti na svim nivoima sistema.

"Tradicionalno kompanije ulažu najviše sredstava na praćenje servera, dok su se radne stanice ignorirale, tipa dovoljan je običan antivirus", ističe.

Danas, pojavom EDR ( endpoint detection and response - detekcija i odziv krajnjih tačaka) i NGAV ( next-generation antivirus, odnosno antivirus naredne generacije) alata to se mijenja te se vidljivost povećava i na radnim stanicama.

"Čak i Microsoft daje besplatan alat u vidu Sysmona, koji je moguće svugdje postaviti i onda u SIEM (upravljanje sigurnosnim sistemima) slati podatke o pokretanju procesa, što se može i treba koristiti za detekciju napadača".

Posljedice napada

Svima je jasno da je nužno skratiti vrijeme u kojem cyber kriminalci ostanu neprimijećeni u napadnutim sistema, govori freelance programer Damir Karić.

"Da napravimo poređenje: ako vam lopov upadne u kuću, koliko će ukrasti zavisi u velikoj mjeri koliko dugo će se zadržati. Ako samo razbije prozor, uđe na 5-10 minuta, može vam ukrasti laptop, možda televizor i slične vrijednosti koje su jasno vidljive i dostupne, a vrlo lako im se može desiti da im promaknu vrlo vrijedne stvari. Ako ostane cijelu noć, može preroviti svaki ćošak, naći novac sakriven ispod dušeka, sef u zidu, ako ga imate, možda komprimitujuće fotografije kojim vas može ucjenjivati. Možda čak i postaviti skrivene kamere i mikrofone, pa vas snimati i dodatno vas ucjenjivati, ako ima za šta. Tako i haker koji se zadrži dugo u sistemu može puno više profitirati nego neko ko samo kratko upadne. Zato je ključ u povećanju sigurnosti", objašnjava Karić.

Kako će štetu prouzrokovati zavisi od više faktora: može proučiti poslovne procese i otkriti gdje treba "udariti" kako bi žrtvu to najviše boljelo, možda je riječ o krađi podataka, enkripciji/ ransomware, krađi novaca kroz transakcije ili nešto treće, upozoravaju sagovornici Al Jazeere.

Što duže ostaju neotkriveni, time dobijaju priliku da sve "dublje" prodru u sistem i dobijaju više prilike za činjenje štete.

Jedna od glavnih metoda koje cyber kriminalci koriste kako bi došli do inicijalnog pristupa mrežama jeste zloupotreba "nezakrpljenih" sigurnosnih propusta, za šta je Sophos utvrdio da je korijen 47 posto incidenata koje su istraživali prošle godine.

Sigurnosni propusti

Karić ističe da je jedan od razloga što hakeri uspijevaju duže vrijeme provedu u napadnutim mrežama jeste što su mnoge organizacije bile spore da "zakrpe" te sigurnosne propuste ili to uopće nisu uradili.

Sophos je naveo da su organizacije koje su imale najviše problema i u čijim sistemima su hakeri najviše vremena proveli neotkriveni su male kompanije (21 dan) te obrazovne organizacije (34 dana).

Takve kompanije i organizacije tipično imaju problem da pronađu sredstva i dovoljno IT sigurnosnog osoblja da bi se efektivno posvetili čak i osnovnoj cyber sigurnosti, a kamoli da brzo otkriju sumnjive aktivnosti u mreži.

Druge tehnike koje hakeri koriste za upad u mreže uključuje takozvane phishing napade, te korištenje ukradenih podataka za ulazak u sisteme, do kojih su došli tokom ranijih upada. Cyber kriminalci također koriste takozvane brute force napade kako bi otkrili i "razbili" slabe ili uobičajene korisničke šifre i zatim pristupili željenim sistemima.

"Zato je poželjno imati jedinstvene, kompleksne šifre, s kombinacijom slova, brojeva i specijalnih znakova, kako bi im se taj posao otežao i produžio", dodaje Karić.

Za kraj upozorava da, iako je regija siromašnija od zemalja Zapada, to ne znači da je sigurna od hakerskih napada.

"Svako ima nešto vrijedno za ukrasti. Hakeri će uvijek tražiti priliku, bez obzira na geografiju".

# data[].attributes.attachment_link.title
Što su hakeri duže nevidljivi, korisnici i kompanije su ugroženiji

# data[].attributes.attachment_link.description
Hakeri u prosjeku u napadnutim sistemima ostaju neprimijećeni 15 dana, što je povećanje u odnosu na 2020. godinu, kada su cyber kriminalci ostajali neprimijećeni 11 dana, pokazuje istraživanje.

# data[].attributes.attachment_caption
Ne klikćite na sumnjive linkove. Ne dijelite svoje podatke sa stranicama koje nisu zakonite. Ne vjerujte porukama od nepoznatih ljudi!!!           Ema Barišić 1.b

# data[].attributes.attachment_caption
Djeca u puno stvari vole oponašati roditelje pa će tako i htjeti provoditi više vremena na internetu kao i oni. S obzirom na to, roditelji trebaju obratiti veću pažnju na ono što njegovo dijete: pretražuje na internetu, objavljuje, dijeli itd. Trebaju s djetetom razgovarati o svim opasnostima, postaviti jasna pravila, zaštititi njihove osobne podatke i upoznati ih s pravilnim i ne prekomijernim korištenjem interneta i svega što on omogućava.-Ena Perić 1.b 

# data[].attributes.attachment_caption
Štiti privatne podatke i lozinke putem Google Password Managera, izbjegavaj komunikaciju sa strancima i sumnjive linkove, a svaki problem ili neugodu odmah prijavi nama ili stručnjacima na Hrabrom telefonu.                                                                  Petra Uher, 1.B                                                              

# data[].attributes.attachment_caption
Ne dijeli osobne podatke - nikad ne objavljuj adresu, broj telefona, školu ili lozinku. Postavite profile na privatno i prihvaćaj samo osobe koje stvarno poznaješ. Ne odgovara nepoznatima i blokiraj ili prijavi sumnjive profile. Koristi jake lozinke (kombinacija slova, brojeva i znakova) i nemoj ih dijeliti ni s kim te stavljati na svaku aplikaciju. Reci odrasloj osobi (roditelju, nastavniku) ako te netko nađe vrijeđa ili ti šalje čudne poruke.  izvor:https://www.edukacentar.hr/EdukaZona/sigurnost-na-internetu                                                                         Ivona Ljubas 1.b                                                            

# data[].attributes.attachment_caption
Gabriela Gegic 1.B                                                                      (https://www.medijskapismenost.hr/14-savjeta-djeci-i-mladima-za-sigurno-koristenje-interneta/)

# data[].attributes.attachment_caption
Roditelji trebaju redovito razgovarati s djecom o sigurnosti na internetu. Važno je objasniti im da ne dijele osobne podatke, fotografije i lozinke s nepoznatim osobama. Potrebno je postaviti jasna pravila o vremenu provedenom na internetu te provjeriti postavke privatnosti na društvenim mrežama. Ako dijete doživi uznemiravanje  ili prijetnje na internetu, treba mu pružiti podršku, sačuvati dokaze i prijaviti problem školi ili nadležnim institucijama.                                                                       Izvor:https://os-vnazor-trenkovo.skole.hr/sigurnost-na-internetu-savjeti-za-roditelje/                             Nives Jozić 1.b                         

# data[].attributes.wish_content.attachment_props.alternative_text
savjeti za roditelje kako se očuvati na inernetu